ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G6021150 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. I dagens ekonomiska kris är det viktigt att det förs en politik som underlättar företagens situation på exportområdet men lika viktigt är att öka ersättning av importvaror med inhemsk tillverkning. I den statliga upphandlingsförordningen borde man ta större hänsyn till de samhällsekonomiska aspekterna. Vidare så bör man ta hänsyn till vad som är ekonomiskt fördelaktigt på . Detta kan gälla såväl funktion och driftkostnad hos ett projekt som behovet av att bevara eller utveckla en kompetens inom ett visst område. Genom en större statlig upphandling till det svenska näringslivet inom olika produktionsområden så innebär det att vi kan öka volymerna och därmed få ner arbetslösheten. Ett sådant område är tillverkningen av de svenska myntämnena. Huvuddelen av ämnen för mynt tillverkas fortfarande i , medan importeras från och . Det finns i inget förbud mot import av myntämnen, medan nästan alla andra länder har mer eller mindre officiella handelshinder. importerar av säkerhetsskäl inte myntämnen för högre valörer än 50 pfennig. Av samma skäl och med tanke på vårt stora underskott i byteshandeln borde vi tillverka de svenska myntämnena till en- och femkronorna i vårt eget land. Kapacitet att tillverka alla våra myntämnen finns. En översyn av den statliga upphandlingsförordningen på detta område måste med det snaraste ske. lämnade det svenska företaget en offert på myntverkets behov av ämnen för enkronor. Denna offert föregicks av förhandling med myntverket. var berett att acceptera priset och anhöll hos regeringen att få verkställa upphandlingen utan hinder av föreskrifterna i upphandlingsförordningen. Dåvarande regeringen avslog emellertid anhållan. När vi känner resultatet av upphandlingen, kan det konstateras att myntverket och samhället hade tjänat ca . på att acceptera offerten. Vi har tagit del av myntverkets senaste protokoll från , protokollen I 16/82 och I 17/82. Av dem framgår att myntverket infordrat anbud för sluten upphandling av myntämnen för enkronorsmynt uppdelat på två positioner - position 1.00 A 309-326 om och position 1.00 B 310-325 om . Av de åtta inkomna anbuden så var Metallverkens anbud 0:69 kr./kg lägre än , trots detta så fick nämnda företag ordern på . Ur protokollet I 17/82 så hade Metallverken ett anbudspris som låg /kg lägre än övriga företag. Verenigte Deutsche Nickelwerke fick tillverkningsordern på femkroneämnen. Enligt vår åsikt så måste en ändring ske så att dessa mynt tillverkas i vårt land. Kapaciteten finns och om man skall trygga den fortsatta produktionen och satsa på framtida investeringar så måste man garantera vissa produktionsvolymer av samtliga myntämnen. Med hänvisning till motiveringarna ovan hemställs att beslutar att hos regeringen begära en översyn av upphandlingsförordningen för myntämnen samt att man begränsar myntvalörerna för utländsk import till 5-, 10-, 25- och 50-öringar. () () () ()
mot · G6021151 · 1983-01-25 00:00:00 — Den nya femkronan har vållat stor irritation. Genom den utformning den fått finns stora möjligheter till sammanblandning med andra mynt. Detta drabbar i hög grad bl. a. äldre och synskadade och är därför klart otillfredsställande. Med hänsyn till ovanstående hemställs att beslutar att hos begära en ny utformning av femkronan för att minska möjligheterna till sammanblandning. () ()
mot · G6021152 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Den statliga städverksamheten behandlades av . Frågan gällde då om statliga myndigheter skulle få städa som de dittills gjort och efter principer som då tillämpades eller om staten i större utsträckning skulle använda sig av privata städfirmor. Vi framförde i vår reservation att det inte fanns någon anledning att pröva formerna för statens organisation när det gäller städningen av statens lokaler. De då gällande bestämmelserna och sammanhängande praxis hänförde sig till riksdagsbeslut. Vi kunde konstatera att som centralt planeringsorgan lyckats väl att effektivt bedriva lokalvårdsverksamhet i egen regi och att det därför inte fanns skäl att ändra existerande organisation och gällande praxis. Till stöd för vår uppfattning förelåg yttrande från och berörda fackliga organisationer. Trots de goda erfarenheter som redovisades beslutade riksdagsmajoriteten att staten i högre utsträckning skall använda sig av anbudsförfarande. Med stöd av de vid riksdagsbehandlingen avgivna remissvaren och vår reservation bör en återgång till riktlinjer och den praxis som tillämpades ske. Mot bakgrund av det anförda yrkar vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om riktlinjerna för den statliga städverksamheten i enlighet med riksdagsbeslut. () () () () () () ()
mot · G6021153 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1153 m. fl. Utvecklingen på dataområdet går oerhört snabbt. Inom allt fler sektorer i samhället kommer den nya tekniken till användning. Arbetsuppgifter som var tidsödande kan läggas över på datorerna. Detta innebär också att sysselsättningen inom de verksamhetsområden som berörs av den nya tekniken i allmänhet blir mindre beroende av arbetskraft. har det visat sig att den snabba utvecklingen på data- och telekommuniktionsområdet öppnar nya möjligheter för decentralisering av ett företags eller en myndighets verksamheter. Ett exempel härpå är den statliga servicecentralen i () som med den nya teknikens hjälp kan utföra uppgifter för statliga myndigheter som är lokaliserade i övriga delar av landet. Dessa möjligheter till decentralisering av verksamheter inom företag och myndigheter måste enligt vår mening på ett mycket aktivt och målmedvetet sätt tas till vara. Detta är särskilt angeläget när i första hand skogslänen till följd av den omfattande strukturkrisen inom våra tunga basindustrier får allt större problem att hålla sysselsättningen uppe. En fördel är att sådan verksamhet inte behöver lokaliseras till de största orterna i länen och att det därmed skapas förutsättningar för decentralisering av sådana arbetsuppgifter även inom länen. kan konstateras att främst fortsätter att växa och nya företag inom databranschen koncentreras till storstadsområdena. har i en partimotion utvecklat behovet av en aktiv regionalpolitik för att komma till rätta med problemen i skogslänen. Vi visar även hur en sådan politik bör läggas upp och bedrivas. I anslutning till partimotionens övergripande förslag vill vi mot bakgrund av vad ovan sagts om den nya teknikens möjligheter stryka under vikten av att regeringen vidtar aktiva åtgärder i syfte att förmå företag och myndigheter att utnyttja den nya teknikens möjligheter för decentralisering av verksamheter till främst skogslänen och glesbygdsområdena i övriga län. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om decentralisering av verksamheter inom företag och myndigheter med hjälp av datatekniken. () ()
mot · G6021154 · 1983-01-24 00:00:00 — Inkomstrelaterade differentierade avgifter för och statlig service Inkomstfördelning genom progressiv statlig inkomstbeskattning motiveras av fördelningspolitiska målsättningar. Progressionens utformning i den statliga inkomstskatteskalan avspeglar riksdagsmajoritetens fördelningspolitiska syn och har - får man förmoda - tillkommit efer noggranna avvägningar om hur skatteskalans progression skall utformas för att uppnå de önskade fördelningspolitiska syftena. Det alltmer ansträngda ekonomiska läget, inte minst i kommuner och landsting, har lett till en ökande avgiftsfinansiering. Avgifterna har i allt fler fall utformats progressivt. Progressionen är ofta kopplad till betalarens bruttoinkomster. En huvudregel bör vara att avgifter inte skall utformas som differentierade, inkomstrelaterade avgifter. Konsekventa fördelningspolitiska mål kan inte uppnås genom en dubbel eller flerdubbel progression. Effekterna av de olika åtgärderna kan nämligen inte vägas samman på ett entydigt och logiskt sätt. Till detta kommer att olika bidrag ytterligare kan förrycka de ursprungligen gjorda fördelningspolitiska avvägningarna. Inkomstrelaterade, differentierade avgifter förekommer trots de principiellt stora brister som är förknippade med sådana system. Om inkomstrelaterade differentierade avgifter tillämpas, bör det vara ett absolut krav att dessa tas ut på nettoinkomster - disponibla inkomster, vilket innebär inkomster efter skatt och bidrag. Administrativa svårigheter åberopas ofta, när det progressiva avgiftsuttaget läggs på bruttoinkomster i stället för disponibla inkomster. Kravet på administrativa förenklingar får aldrig ges prioritet framför kraven på välavvägda och logiska regler. Åberopande det anförda hemställs att uttalar att differentierade, inkomstrelaterade avgifter för statlig, och landstingskommunal service skall undvikas samt att om differentierade, inkomstrelaterade avgifter dock används, de skall relateras till disponibel inkomst och inte till bruttoinkomster. minab/gotab 1983 73519
mot · G6021156 · 1983-01-25 00:00:00 — och m. m. Priset på alkohol är ett viktigt instrument för att begränsa alkoholkonsumtionen. Om priset skall kunna vara ett effektivt alkoholpolitiskt instrument får det dock inte fungera så, att stora grupper genom automatiskt verkande system kompenseras för prishöjningar på alkoholdrycker. a. denna anledning rensades på den icke-socialistiska regeringens förslag basbeloppet 1980 från effekten av ändrade indirekta skatter, inbegripet skatten på alkoholdrycker. Tyvärr har den nya socialistiska majoriteten i återinfört tidigare gällande system för beräkning av basbeloppet. Konsumentprisindex (KPI), basbelopp m. fl. indexserier reglerar mycket centrala moment i den svenska ekonomin, eftersom det finns ett nära samband mellan dessa index och utvecklingen av löner, pensioner och mycket annat. När man ser det ur nykterhetspolitisk synpunkt framstår det som inkonsekvent och helt orimligt att höjda skatter på alkohol i syfte att begränsa konsumtionen leder till en mer eller mindre automatisk kompensation. Olika indexserier som reglerar löner, pensioner m. m. bör därför rensas från påverkan av priset, inkl. skatten, på alkohol. Eftersom även tobaken innebär stora hälsorisker och även tobaksskatten har till uppgift att begränsa konsumtionen kan motsvarande synpunkter läggas på tobaksskatten. Index bör alltså även rensas från påverkan av tobakspriset. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att index som påverkar löner, pensioner m. m. rensas från påverkan av skatter och priser på alkohol och tobak.
mot · G6021157 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1157 revisorers förslag angående regionala organisation (förs. 1982/83:11) revisorer föreslår bl. a. inrättande av sedeldepåer i postens regi trots en hård kritik från flera tunga remissinstanser, bl. a. riksbanksfullmäktige, och överstyrelsen för ekonomiskt försvar. Kritiken har framför allt riktats mot frånvaron av sedelvård och mynthantering på depåerna. Detta kan komma att medföra sämre sedelkvalitet, ett ökat antal värdetransporter, myntbrist i delar av landet. Svårigheter att upptäcka förfalskningar kan befaras. Sedeldepåer har ej praktiskt prövats under de förhållanden de förutsätts verka. Mynthanteringen förslås utredas ytterligare. Personalkonsekvenserna redovisas inte alls i utredningen. Mot bakgrund av exempelvis dessa förhållanden kan farhågor resas beträffande den förhållandevis korta genomförande tid som föreslås. Därför bör fastslå att handhar betalningsförsörjningen i hela landet. Mot den bakgrunden borde fastställa antalet avdelningskontor till tio. Detsamma gäller antalet kassakontor, vilka borde uppgå till femton. bör när det gäller det senare ge riksbanksfullmäktige uttalande härom. bör även ge riksbanksfullmäktige i uppdrag att fatta beslut om att inrättande av sedeldepåer sker efter en prövotid. Riksbanksfullmäktige måste även fastställa vilken verksamhet som skall finnas på varje riksbanksenhet. I enlighet med revisorernas förslag bör frågan om landets myntförsörjning ytterligare utredas. Den omorganisation som skall genomföras måste beakta att eventuellt personalöverskott inte friställs utan genom naturlig avgång. Riksbanksfullmäktige bör ges sådana riktlinjer. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar bifalla de förslag till riktlinjer för regionala organisation och verksamhet som anförts i motionen.
mot · G6021158 · 1983-01-25 00:00:00 — Partisympatiundersökningar genomföres i av flera huvudmän, men deras vetenskapliga kvalité kan ofta diskuteras. Undersökningarna publiceras i de stora tidningarna och har högt läsvärde. SCB har under flera perioder stått för liknande partisympatiundersökningar. Där har den politiska opinionsmätningen haft hög vetenskaplig kvalitet och varit utan kommersiella bindningar. Det är av betydelse att partisympatiundersökningar kommer till stånd. Men det är också av yttersta vikt att dessa undersökningar genomföres med största möjliga insyn. Det gäller kostnader, kvalité och insynsregler. Detta får man bäst genom att undersökningarna genomföres i regi. Opinionsundersökningar får inte bli ett medel att påverka väljarna. Även om inte enskilda institut har denna målsättning kan misstanken därom uppstå. Undersökningarna måste vara offentliga och delges allmänheten utan att någon part eller något intresse först skall kunna påverka publiceringen. Finansieringen skall inte heller vara beroende av någon utomstående part. Undersökningarna om partisympatierna blir viktigast under ett valår. Sker sådana under valåret utan att SCB svarar för någon av dessa blir osäkerheten än större. Man kan således säga att genom att låta SCB genomföra väljarundersökningar påverkar detta också andra välj arundersökningars kvalitet. Därför borde uttala sig för att inför nästa val uppdra åt SCB att återuppta liknande partisympatiundersökningar som denna myndighet tidigare svarat för. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att uttalar att partisympatiundersökningar i regi bör genomföras före nästa allmänna val.
mot · G6021159 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. I upphandlingskungörelsen finns strikta regler för hur upphandling skall gå till. Den skall uteslutande baseras på affärsmässighet. Konkurrensen skall utnyttjas. Det förmånligaste anbudet skall antas. För stat och kommun gäller dock att de kan kringgå upphandlingskungörelsen genom att låta bli att upphandla då egenregin inte omfattas av den statliga upphandlingskungörelsen och av de reglementen som kommunerna anslutit sig till. Därmed bortfaller också kravet på affärsmässighet. Detaljerade kostnadsberäkningar behöver inte göras. Därmed händer det lätt att egenregiverksamheten fortsätter år utan att upphandlingsalternativet prövas. Detta innebär i sin tur att man inte utnyttjar marknaden och den fria konkurrensens möjligheter. För skattebetalarna innebär detta att de ges sämre möjligheter att granska den kommunala verksamheten. Det är stora summor det rör sig om. En grov uppskattning ger vid handen att värdet av den företagskonkurrerande egenregin överstiger 20 miljarder . Då inkluderas ändå bara varor och tjänster som privata företag normalt tillhandahåller. Sjukvård, skolväsendet etc. ingår inte. För de privata företagen innebär egenregiverksamheten att dessa utestängs från en marknad som skulle kunna tjäna som underlag för expansion såväl inom ett visst område som inom hela landet och t. o. m. på exportmarknaden. Det är därför viktigt ur såväl skatte- som konkurrenssynpunkt att främst den kommunala egenregiverksamheten ges en ordentlig redovisning. Detta bör kunna ske genom att all egenregiverksameht och kostnaderna härför ordentligt redovisas . Här är då speciellt viktigt att kommunerna också redovisar de redovisningstekniska mallar man går efter när man beräknar de totala kostnaderna för egenregiverksamheten. Därtill bör kommunerna åläggas att med jämna mellanrum gå ut på den öppna marknaden och ta in anbud på den verksamhet som drivs i egenregi. På så sätt skulle kommuninnevånarna ges en uppfattning om kostnaderna för egenregiverksamheten i förhållande till att lägga ut verksamheten på entreprenad. Med tanke på hur svårt det skulle vara att få ovanstående system genomfört över hela landet genom frivilliga kommunala insatser - det skulle naturligtvis förekomma starka protester från de intressegrupper som berörs bör regeringen stötta kommunerna med att framlägga ett förslag till redovisning som kan gälla i hela landet. Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till redovisning av den kommunala egenregiverksamheten i enlighet med vad som ovan anförts. () () () . HÖGMARK (m) () ()
mot · G6021160 · 1983-01-25 00:00:00 — revisorers förslag angående regionala organisation (förs. 1982/83:11) revisorer föreslår i en skrivelse till ny utformning av regionala kontorsorganisation. Enligt detta förslag bör organisationen, som omfattar 23 avdelningskontor, bestå av endast 8 avdelningskontor . Vidare skall finnas högst tio kassakontor samt sedeldepåer inom postverket för räkning till ett antal och på orter som riksbanksfullmäktige bestämmer. Det är enligt vår mening naturligt och angeläget att i likhet med andra offentliga organ löpande ser över sina arbetsuppgifter och sin organisation i syfte att bli effektivare. Flera skäl kan också tala för att den föreslagna organisationen kan leva upp till denna målsättning. Vi accepterar därför i stora drag revisorernas motiv för och redovisade förslag till ny organisation. Valet av avdelningskontorens lokalisering har, som framgår av rapporten, styrts av såväl den aktuella omsatta penningmängden i regionerna som de aktuella lokalernas ändamålsenlighet för framtida bruk. Just de eventuellt mindre ändamålsenliga lokalerna i har uppenbarligen negativt påverkat möjligheterna att förlägga ett av avdelningskontoren till denna ort, som annars allmänt betraktas som ett naturligt näringsgeografiskt centrum i sydöstra . Flera skäl och då inte minst ovan nämnda att utgör ett alltmer markerat kommersiellt centrum i sydöstra bör under alla omständigheter utgöra skäl för att ett av kassakontoren lokaliseras till för att på så sätt ge regionens banker och övriga delar av näringslivet en tillfredsställande service. Mot denna bakgrund hemställs att uttalar som sin mening att ett av kassaskontoren i den föreslagna nya regionala organisationen för bör förläggas till . . HÖGMARK (m)
mot · G6021164 · 1983-01-24 00:00:00 — 1982/83 1164-1173 och av skatter m. m. är cirkulationen på pengar, speciellt mellan de mindre företagen, dålig. Skälet till detta är att de flesta företagen har samma betalningsdagar för ATP, moms, skatt. Är det inte den 5:e så är det den 18:e. Veckan före betalningsdagen sker ytterst få penningtransaktioner mellan företagen. Skillnaden mellan ATP-, moms- och skattveckor och övriga är mycket stor. För att få ett jämnare penningflöde - vilket också skulle inverka positivt på landets ekonomi - borde en ändring av rutinerna göras. Förslagsvis kan detta ske på så sätt att företag med ojämn slutsiffra i bolagsnumret och de med jämn slutsiffra får skilda betalningsdagar. Hänsyn skall tas till att även småföretagen behöver sommarsemester. Med stöd av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändring av rutinerna för inbetalning av ATP, skatt och moms. () () 1 1982/83.
mot · G6021166 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1166 m. fl. revisorers förslag angående regionala organisation (förs. 1982/83:11) revisorer föreslår en ny utformning av regionala kontorsorganisation. För och läns del skulle deras förslag innebära att nuvarande avdelningskontor upphör och i stället skulle bli ett s. k. kassakontor. Vi har svårt att acceptera detta. Vi förutsätter att får behålla sitt avdelningskontor. Det finns flera motiv till detta, och vi vill här peka på några av dem. Östersundskontorets personalstat upptar 14 tjänster, därav är direktörstjänsten vakantsatt på grund av pågående utredning. Kontorets personal har lång och välmeriterad tjänstgöring i banken. Vid Östersundskontoret har investerats i ett skyddat värdeintag plus smärre ombyggnad av personalutrymmen. Kostnaden härför uppgår till ca 15 milj. kr. Värdeintaget uppfyller väl de säkerhetskrav man kan ställa. Dessutom har intaget medfört en förbättring av arbetsmiljön. äger fastigheten i och har goda möjligheter att genom ombyggnad utöka kontorslokalerna. Kontorsstyrelsen i har i sitt remissvar till riksbanksfullmäktige framfört åsikten att samtliga Norrlandskontor borde få bli kvar som avdelningskontor. Även kontoret i har samma åsikt. Bakgrunden är att de fem Norrlandskontoren täcker i stort sett hela yta och därför har ett upptagningsområde som ger underlag för ett fullvärdigt avdelningskontor. Vi delar den uppfattningen. För del skulle revisorers förslag medföra att närmaste avdelningskontor blir beläget i , som ur kommunikationssynpunkt är mycket svåråtkomligt för länets invånare. förvaltades vid kontoret i 1 026 bosättningslån med en kapitalskuld på nära 5 milj. kr. Beslutet om att avskaffa bosättningslånen förutsätter vi kommer att omprövas, inte minst beroende på att de inte belastar statskassan. personal har redan utomordentlig kompetens att fortsätta att handlägga dessa frågor. Med stöd av ovanstående hemställer vi att avslår revisorers förslag om att i skall indragas. () ()
mot · G6021170 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Skärpt reavinstbeskattning på aktier Allt talar för att vinsterna i många företag kommer att öka kraftigt . Undersökningar visar att tillverkningsindustrin kommer att fördubbla sina vinster efter finansnetto och efter kursförluster. Övervinstavgiften kommer endast marginellt att påverka detta. Börsens reaktion visar detta. Värdet har sedan valet krafitgt ökat, en ökning som fortsatt . De som realiserar sina aktieposter gör utomordentligt stora vinster. Reavinstbeskattningen är utomordentligt fördelaktig och leder till stora förmögenhetsökningar. Reglerna bör ändras såväl vad det gäller tidsgränserna för skattesatserna som skattesatsernas storlek. Det måste vara rimligt att aktiemarknaden får släppa till större andel av realisationsvinsten till staten i ett läge där statsinkomsterna i sådan omfattning inte svarar mot utgifterna. Med hänvisning till det anförda får vi hemställa att hos regeringen begär förslag om skärpning av realisationsvinstbeskattningen på aktier. () () () BO FINNKVIST (s) () ()
mot · G6021171 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Utvecklingen av korsägande mellan de olika börsföretagen har utvecklats mycket starkt . Skattereglerna vid förvärv i aktieposter företagen emellan har utformats för att underlätta riktiga strukturlösningar inom näringslivet. Emellertid har många förvärv en annan karaktär, där avsikten mera synes vara att skapa en ägarstruktur som omöjliggör den kontroll av företagsledningarna som aktieägarna skall kunna utöva. Flera exempel på sådana konstellationer finns redan. Det här innebär också att företagen i stället för att intressera sig för produktiva investeringar skaffar sig aktieposter i andra företag. Vi anser inte att skattelagstiftningen skall gymma rörelseägande företags köp av andra bolag. Lagstiftningen bör därför ses över. Utgångspunkten för en sådan översyn bör vara att skattebefrielse skall ske sedan regeringen prövat om ägandet är förenat med ett allmänintresse. Med hänvisning till det anförda får vi hemställa att hos regeringen begär en skärpning av skattereglerna vid köp av aktier mellan företagen. () () () BO FINNKVIST (s) () ()
mot · G6021172 · 1983-01-25 00:00:00 — tredje vice talmannen och av tullbestämmelserna så att all införsel av alkoholdrycker beskattas Vid utlandsresa är det tillåtet att införa skattefri sprit om än i begränsad omfattning. Det är svårt att se ett bärande motiv till ett sådant undantag från alkoholbeskattningen. Reglerna på detta område står inte i överensstämmelse med målet för samhällets alkoholpolitik. Det finns ingen anledning att särbehandla den sprit som vid resa mellan utlandet och förs in i landet jämfört med beskattningen av sprit som säljs inom landet. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar hemställa hos regeringen om förslag till ändring i tullbestämmelserna så att all införsel av alkoholhaltiga drycker beskattas. () ()