mot · G602808 · 1983-01-21 00:00:00 — och branschregister över bilverkstäder råder i en omfattande näringsfrihet. Särskilt tillstånd till näringsutövning fordras normalt inte. Inskränkningar i denna rörelsefrihet uppfattas i allmänhet som olämpliga konkurrensbegränsningar, som lätt leder till utvecklingshämmande stelhet och tendenser till högre prisnivå och därigenom till nackdelar inte minst för konsumenterna. För den ekonomiska utvecklingen och för sysselsättningen är det väsentligt att näringslivet fortlöpande får ett tillskott av nya företag. Detta talar mot inskränkningar i den rådande etableringsfriheten. Företagsamheten är emellertid kringskuren så till vida att samhället ställer krav på företagen i deras näringsutövning. Förutom den allmänna skatte- och avgiftsskyldigheten kan erinras om krav på arbetar-, miljö- och konsumentskydd. De genomförda reformerna på dessa områden har lett till kostnadsökningar hos företagen med åtföljande behov av prishöjningar på varor och tjänster. Det stora flertalet företag i samhället fogar sig i allmänhet lojalt till uppställda krav. En mindre men dock växande grupp oseriösa näringsidkare orsakar emellertid betydande missförhållanden genom att inte erlägga föreskrivna skatter och avgifter, genom att inte ge de anställda ett tillräckligt skydd och genom att skada konsumenternas intressen. Det är uppenbart att sådana näringsidkare konkurrerar med osunda villkor. Problemet med oseriös verksamhet synes öka i takt med ökade pålagor på företagsamheten. Från samhällssynpunkt är det synnerligen angeläget att undanröja och förebygga sådana missförhållanden. Ökade kontrollresurser har också tillkommit . Trots detta har utvecklingen visat att det föreligger svårigheter för de övervakande myndigheterna att uppspåra sådana näringsidkare som undandrar sig offentlighetens ljus. Till detta bidrar att den offentliga registreringen av näringsutövare inte kan anses tillfredsställande. Någon kontroll av att företag registrerar sig i befintliga register förekommer icke. Inom många län har försök gjorts att kartlägga bilverkstädernas antal i förhållande till antalet mervärdeskatteregistrerade bilverkstäder. Resultaten har varit nedslående, vilket också visar sig bl. a. i en rapport från . har som bekant ett företagsregister för varje bransch. Detta register baserar sig emellertid på kända företag, där SCB erhåller uppgifter från andra myndigheter. Någon aktiv, uppsökande verksamhet förekommer sålunda icke för att komplettera vare sig detta eller andra aktuella myndighetsregister med för myndigheterna okända företag. Det är just denna aktiva verksamhet som är så väsentlig och som icke heller tillgodoses genom basregistret med grundläggande uppgifter om företag och organisationer. Vi anser det därför nödvändigt att man inrättar ett särskilt branschregister för bilverkstäder. Härvid kan SCB:s företagsregister för bilverkstäder utgöra bas. Ännu bättre torde det dock vara om man inrättar ett dylikt branschregister för varje län, där man som bas använder de i momsregistret registrerade bilverkstäderna. För att ansvara för ett dylikt branschregister och hålla detsamma å jour avdelas särskild personal. Därest man väljer alternativet med branschregister länsvis, torde det vara till fyllest med en halv arbetskraft för varje register. Genom aktivt arbete och i samarbete med exempelvis konsumentsekreterare, yrkesinspektörer, brandmyndigheter, skattemyndigheter och vederbörande branschorganisationer skall man i branschregistret införa alla verkstäder, som sysslar med bilreparationer. Registret skall därefter informera alla berörda myndigheter om de företag som finns noterade i registret. Enbart den omständigheten att en verkstad införs i branschregistret, medför sålunda icke några som helst juridiska skyldigheter för verkstaden i fråga. Tillsynen av efterlevnaden av skilda förordningar och författningar tillkommer sålunda i vanlig ordning berörda myndigheter, som genom information från registret erhållit uppgift på förekommande bilverkstäder. Först genom ett dylikt system kan man räkna med att det övervägande antalet verkstäder blir kända för myndigheterna. Dessa måste sedan anpassa sina resurser för att kunna uppfylla sina skyldigheter att kontrollera efterlevnaden av gällande lagar och förordningar. Förslaget med ett branschregister innebär alltså på intet sätt något slags auktorisation eller någon etableringskontroll. Avsikten är i stället att komma till rätta med den till förfång för all seriöst bedriven bilverkstadsrörelse snedvridna konkurrensen. Åberopande ovanstående bör möjligt försök göras med inrättandet av ett särskilt branschregister för bilverkstäder. Ett sådant register torde bli förhållandevis komplett på grund av branschorganisationens dominerande storlek. Vi får i anslutning härtill erinra om förre handelsministerns uttalande rörande lagstiftning för att komma till rätta med oseriösa bilverkstäder. Mot bakgrund av det ovan anförda hemställs att begär att regeringen föranstaltar om införande av ett branschregister för bilverkstäder.