mot · G70297 · 1983-11-15 00:00:00 — Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 1983/84:40) Sysselsättningen i den offentliga sektorn och lokaliseringen av den högre utbildningen har mycket stor betydelse för den regionala utvecklingen. När det gäller statlig sysselsättning och högre utbildning på universitets- och högskolenivå är dessa mycket ojämnt fördelade över landet. har alltsedan 1971 års utlokaliseringsbeslut prioriterat skogslänen och sydöstra . Fr. o. m. regionalpolitiska beslut är prioriteringsordningen: 1 skogslänen, 2 sydöstra och . Den föreslagna nedläggningen av förskollärar- och fritidspedagogutbildningen vid högskolan i strider enligt vår uppfattning mot tidigare tagna regional- och utbildningspolitiska beslut. För , som är ett av de största i landet, och för hela regionen omkring innebär det allvarliga konsekvenser om länets enda högskola mister sin lärarutbildning. Det kan vara skäl att citera vad rektorn vid högskolan framfört: Ett realiserande av det framlagda förslaget innebär en mycket allvarlig nedskärning av högskolans verksamhet. 1 ekonomiska termer, räknat i innevarande års anslag, får högskolan vidkännas en minskning . Motsvarande beräkning vad avser antalet årsstudieplatser ger ungefär samma resultat. Antalet anställda vid uppgår nu till 24 lärare och 4 tjänstemän med tekniskt/administrativa uppgifter, vartill kommer tjänst/er vid högskolans centrala förvaltning, vilka finansieras med medel från samma anslag. Det föreligger alltså risk för ytterligare minskning av arbetstillfällen i en region som redan drabbats hårt. För högskolan som arbetsgivare är omplaceringsmöjligheterna inom högskolans ram med nuvarande ekonomiska resurser ytterligt begränsade. Enligt min uppfattning är också nedläggningen av förskollärar- och fritidspedagogutbildningen allvarlig för den region som är högskolans verksamhetsområde. Utbildningen i har ett gott rykte hos arbetsgivare och bland de studerande. Många av de problem som diskuteras inom landets övriga utbildningar har i redan tidigare lösts på ett positivt sätt. För barnomsorgsverksamheten i och omgivande kommuner har det faktum att utbildningen finns på orten med den närhet mellan utbildningsinstitution och arbetsplatser detta ger, haft en gynnsam inverkan på kvaliteten i regionens barnomsorg. Den interaktion mellan utbildningen och yrkesverksamheten som sker genom de studerandes praktik och lärarnas aktiva medverkan i denna del av utbildningen på arbetsplatsen ger positiva effekter på både utbildningen och omsorgsverksamheten. 1983/84: 97 Vi vill framhålla de olyckliga konsekvenser som ett nedläggningsbeslut får för fortbildningsmöjligheterna för såväl barnomsorgs- som skolpersonal. Kommunerna som har en kärv ekonomisk situation tvingas minska fortbildningsinsatserna när en stor del av kostnaderna måste läggas på resor och traktamenten därför att avstånden till kursorten ökar. Rekryteringsunderlaget minskar också när utbildningen erbjuds fjärran från hemorten. Ungdomar och vuxna som så väl behöver denna utbildning och redan anställd personal som behöver komplettering av sin utbildning för att kunna uppfylla intentioner om god kvalitet i barnomsorgen riskerar bli utan denna. Kommunstyrelsen i , som har att kämpa mot den vikande sysselsättningen inom teko-industrin där tusentals arbetstillfällen försvunnit, har pekat på den ytterligt allvarliga situation som kommunen befinner sig i och det finns skäl att redovisa av kommunstyrelsen framförda synpunkter. Kommunstyrelsen i anför: Redan ett bortfall av några tiotal arbetstillfällen är allvarligt inte minst mot bakgrund av den relativt låga andelen offentliganställda i . Allvarligast är emellertid, att en nedläggning av förskollärar- och fritidspedagogutbildningen lägger sten på börda för ungdomarna i . För en dryg tredjedel av dessa gäller, att de måste skaffa sig en sådan utbildning, att de kan hävda sig på en arbetsmarknad utanför inom kommunen finns det som nämnts inte arbete för dem. Att i detta kritiska läge försvaga utbildningspotentialen här ter sig oförsvarligt. Kommunstyrelsen i är väl medveten om att den totala utbildningskapaciteten kan behöva omprövas men menar, att statsmakterna vid en sådan omprövning måste väga in även regionalpolitiska aspekter. är redan och kommer förhoppningsvis än mer att bli av stor regionalpolitisk betydelse. bedriver ca 1 000 elever heltidsstudier. Nära 400 av dessa skulle försvinna, om förskollärar- och fritidspedagoglinjerna tas bort. Utbildningen sker i nya och för verksamheten anpassade lokaler. Inflyttningen skedde , dvs. Även om en nedläggning kommer till stånd finns lokalkostnaderna kvar och belastar mer eller mindre övrig verksamhet. Den nedläggningshotade verksamheten svarar för av Högskolans budget. Det bör i detta sammanhang också nämnas att regeringen anvisade AB Bostäder i medel som del i kostnader för ombyggnad av ett bostadshus till kårhus för Högskolans elever (huvudsakligen elevbostäder). Regeringen ställde som villkor att kommunen bidrar med belopp, som minst motsvarar det statliga bidraget. Kommunen har anvisat . Förberedelsearbetena för ombyggnaden har forcerats med hänsyn till det svåra sysselsättningsläget på byggnadssidan. Hela ombyggnadsarbetet beräknas kosta . En annan fråga som bör observeras i sammanhanget är, att vid den nu nedläggningshotade utbildningen finns också en särskild utbildning av tvåspråkiga förskollärare. Denna typ av utbildning bedrivs f. n. endast på sex orter i . 1983/84: 97 medverkar aktivt i processen för flerkulturell medvetenhet. Utbildningen av tvåspråkiga förskollärare och inslag i den reguljära förskollärar- och fritidspedagogutbildningen ger en god beredskap för omsorg om barn med annan språklig och kulturell bakgrund. Utbildningsbehovet just på detta specifika område är långtifrån tillgodosett i vårt land och i högskolas upptagningsområde. Koncentrationen av finsktalande är mycket stor i , , , och . Stora delar av barnomsorgspersonalen saknar helt denna specifika utbildning som är en grundförutsättning för de invandrar- och minoritetspolitiska målens förverkligande. Med stöd av det anförda hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av fritids- och förskollärarutbildningen i samt att motsvarande besparing sker genom en minskning av antalet utbildningsplatser på orter där utbildningsoch regionalpolitiska konsekvenser blir mindre kännbara.