mot · G602882 · 1983-01-21 00:00:00 — Motion 1982/83:882 Det kanske allvarligaste delproblemet inom komplexet drogmissbruk är ungdomens höga alkoholkonsumtion. har ungdomarnas alkoholkonsumtion ökat. 1947 var mer än hälften av alla 17åringar absolutister (av alla pojkar och av flickorna). 1980 var endast 13 resp av 17-åringarna helnyktra. På läkarstämman , som särskilt tog upp alkoholkonsumtionen, redovisade alkoholforskaren att ungdomar födda 19551965 dvs. ungdomar , har den högsta alkoholkonsumtionen någon ungdomsgrupp någonsin haft. Denna åldersgrupp är mellanölsgenerationen, dvs. ungdomar som var i tonåren när mellanölet tillhandahölls. I statistiken syns en stark ökning av alkoholkonsumtionen på grund av introduktionen av mellanöl. Det var i stor utsträckning ungdomar som stod för denna konsumtion. Följderna av mellanölets skadeverkningar i ungdomsgrupperna märks nu i form av allt fler unga alkoholister på vårdanstalterna. Ett mått på problemet kan vara att antalet förtidspensionärer ökade från 675 till 1 634, dvs. mer än en fördubbling. För många av dessa är alkoholismen orsak till förtidspensioneringen. Ett annat mått på ungdomsalkoholismen är att av 18-åringarna som mönstrar för militärtjänst får frisedel på grund av drogmissbruk. Det allvarligaste med den ökande alkoholkonsumtionen bland ungdomar är att unga personer snabbare fastnar i missbruk och skadas av lägre doser alkohol jämfört med äldre människor. På de barnpsykiatriska klinikerna har allt fler fall av tidig tonårsalkoholism märkts . Alkoholens skadeverkningar i övrigt beskrev en gång effekterna av motbokens slopande vid på följande drastiska sätt: Det var som en uppdämd flod vällde över oss. tolvdubblades antalet intagningar av alkoholister på psykiatriska sjukhus. Bara i torde vi f. n. ha 30004000 förtidspensionärer där grundorsaken är alkoholism. har dödsfallen i skrumplever fyrdubblats för män och fördubblats för kvinnor. Forskarna har för åren 1 1982183. 19751979 gjort en undersökning i av 10000 män födda 19261932 bl. a. angående orsakerna till inträffade dödsfall. Det visade sig att för dem som avled var de alkoholrelaterade dödsfall sorsakerna de största och svarade för omkring en tredjedel av samtliga dödsfall. Detta var en sex gånger högre frekvens än som angavs i den officiella statistiken! Professor vid hävdade i en artikel i 1981, att de missbrukare som på grund av alkoholmissbruk får skador på bukspottskörteln lägger beslag på så mycket sjukvårdsresurser, att man vid landstings 11 sjukhus i stället skulle ha kunnat operera 3 000 buksmärtor eller endera 3 000 gallstenar, 2000 bråck, 1 500 blindtarmar eller 1 000 magsår. Socialläkare i anser i en annan tidningsartikel 1981 att samhällets vårdkostnader till följd av alkoholmissbruk skulle uppgå till ca /år. Om man även räknar med produktionsbortfall, skadegörelse etc. bedömer han samhällets årskostnader till . Skäl för en alkoholransonering I samband med mönstringsförrättning avseende 18-åriga har man kartlagt deras alkoholkonsumtion månaderna före mönstringstillfället. Docent har 1982 i en artikel redovisat, att den månatliga alkoholkonsumtionen för av pojkarna motsvarade 24 helflaskor starksprit och för motsvarade den mer än fyra helflaskor starksprit. Då bör man ta i beaktande, att denna konsumtion i princip måste varit baserad på langning. En pojke påstod sig ha konsumerat alkoholdrycker motsvarande 17 helflaskor starksprit. Prispolitiken och den massiva satsningen på upplysning och vård har visserligen lett till en i och för sig välkommen reducering av totalkonsumtionen av alkohol . Men dess värre torde detta endast marginellt kunna påverka skadeutvecklingen enligt alkoholforskaren . I ett land med fri alkoholförsäljning konsumerar av männen ungefär hälften av all försåld alkohol. Av naturliga skäl är det främst denna grupp som drabbas av de svåra alkoholskadorna. Sjuk- och socialvård liksom försäkringskassa och arbetsvärd belastas nu med mångmiljardbelopp för att hjälpa dessa alkoholmissbrukare - dessvärre i allmänhet till ingen eller ringa båtnad för dem. Kanske totaleffekten av samhällets vårdinsatser speciellt när det är fråga om förtidspensionerade alkoholskadade rentav är negativ! Men vad kan då samhället göra? Naturligtvis skall vi fortsätta med en aktiv prispolitik och satsningarna på upplysning och vård. Men det räcker inte! Ett ransoneringssystem torde vara den enda effektiva lösningen. Många ryggar dock inför tanken på en återgång till det tungrodda och ur psykologiska synpunkter tvivelaktiga Brattsystemet. Men det finns bättre alternativ. har redan klarlagt hur ett effektivt och administrativt enkelt ransoneringssystem skulle kunna vara uppbyggt (Ds S 1981:22). I data-åldern behöver vi inte längre några motböcker med angivna tilldelningar och annotationer om uttag etc. Det finns ingen anledning att i denna motion närmare gå in på hur en ransonering bör genomföras, eftersom kunnande om detta finns inom berörda myndigheter. Då de administrativa insatserna och kostnaderna för en alkoholransonering är relativt blygsamma, synes det lämpligt att starta med en försöksverksamhet. Det är emellertid angeläget, att en alkoholransonering noggrant förbereds samt att forskarresurser avdelas för en successiv uppföljning och utvärdering så att man snabbt kan vidta eventuella erforderliga justeringar av teknisk eller kvantitativ art. En treårig försöksperiod synes kunna vara lämplig, innan man tar definitiv ställning till huruvida en permanent alkoholransonering är ett lämpligt inslag i samhällets strävan att reducera alkoholskadorna och därmed också samhällets kostnader till följd av alkoholmissbruk. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen möjligt genomför ett treårigt försök med alkoholransonering i kombination med en av forskare anordnad successiv utvärdering.