mot · G6021493 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83:1493 Genom SEK-systemet har konkurrensförutsättningarna för svenska företags export av kapitalvaror och anläggningar till främst och statshandlesländer närmat sig dem som våra viktigaste konkurrenter arbetat under. SEK-systemets särskilda pålagor i form av kronpåslag, löftesprovision m. m., har dock redan tidigare ställt de svenska företagen i ett sämre läge än konkurrenterna. I årets budgetproposition aviseras ytterligare försämringar av de villkor som erbjuder. Redan tidigare tog SEK ut en extra avgift på vid krediter i svenska kronor utöver den ränta som föreskrivs i det internationella consensusavtalet. Den refinansiering som svenska företag kan få av staten skulle därför enligt regeringens förslag komma att ligga över consensus vid försäljning i svenska kronor och över vid försäljning i andra valutor. Det är beklagligt att denna försämring för exportnäringen sker i ett läge då underskottet i bytesbalansen 1983 (inkl. räntebetalningarna till utlandet) enligt regeringens egna prognoser förväntas bli åtminstone och regeringen anslår för arbetsmarknadspolitiska åtgärder för /84. Kostnaderna för SEKsystemet, inkl. fartygskrediter, beräknas uppgå till . Storleken av den export som finansieras genom SEK-systemet uppgår f. n. till ca , motsvarande av totala export. Denna export utgörs framför allt av kapitalvaror till och östländer samt av fartyg. Enligt uppgift från företagen skulle minst trefjärdedelar av denna export inte kommit till stånd utan statligt kreditstöd. SEK-systemet åstadkommer också en bättre utdelning i sysselsättningstillfällen än många andra sysselsättningsfrämjande statliga insatser. SEK beräknar vid en räntesubvention om resp. att varje sysselsatt kommer att kosta staten . Som jämförelse kan nämnas att ett bredskapsarbete i AMS regi under /81 i genomsnitt kostade staten . SEK har uppskattat att SEK-systemet under sin första fyra-årsperiod finansierat 128 000 manår, varav kreditbeloppet 1981/82 skulle finansiera 61 600 manår. SEK uppskattar att den finansierade sysselsättningen utgör 4 manår per miljon kronor kredit. i kreditbelopp motsvaras av finansiering av en fakturering på knappt 1,2 milj. kr. Med antagande att i utbetalade krediter är en lägre gräns och att tre fjärdedelar av SEK-finansierade order har bortfallit utan stöd, är ca 34 000 arbetstillfällen beroende av SEK-stöd. Att i stället bereda motsvarande sysselsättning via beredskapsarbeten i AMS regi, skulle kosta staten ca utöver vad SEK-systemet kostar. Stöd till exporten av en viss storlek har således betydligt större sysselsättningsskapande effekt än om samma stöd ges genom t. ex. AMS, förutom att det också innebär en förstärkning av vår utrikesbalans. Regeringens i sig lovvärda ambition att skära ned de statliga utgifterna även i vad gäller exportstödet riskerar därför att medföra kostnadsökningar på annat håll i budgeten som betydligt överstiger de besparingar man räknar med att kunna göra, som vår betalningsbalans gentemot utlandet ytterligare försämras. Huvuddelen av kostnaderna för SEK-systemet härrör sig från redan gjorda åtaganden , då skillnaden mellan marknadsränta och consensusränta var större än den nu är. De senare tillkommande kostnaderna för systemet utgör endast en mindre del av de totala kostnaderna. anges i budgetpropositionen en trolig totalkostnad för SEK-systemet på 1 400 milj. kr., varav 1 260 milj. kr. () hänför sig till redan gjorda åtaganden, medan skulle hänföra sig till tillkommande kostnader. Kostnadsutvecklingen för SEK-systemet har således bringats under kontroll och är de facto nedåtgående. förblir kreditkonkurrensen på den internationella marknaden mycket hård. Räntesubventioner enligt consensus är nu så etablerade att vid kreditförsäljning av investeringsvaror till statshandels- och högre räntenivå knappast kommer i fråga. Inte sällan är concensus den nivå från vilken förhandlingar om ytterligare kreditförmåner börjar. Ett flertal länder, bl. a. och , har redan så låga inhemska marknadsräntor att de vid exportaffärer i den egna valutan är bundna till consensusräntorna. Från statshandelsländerna kommer ofta krav på svenska företag att de skall kunna matcha västtyska kreditvillkor. På u-landsmarknaderna förekommer allt oftare krav på matchning av andra länders blandade krediter. Båda dessa länderkategoriers ansträngda ekonomiska läge gör att gynnsamma kreditvillkor ofta är en förutsättning för att en affär över huvud skall komma till stånd. Det har från regeringshåll hävdats att den 16-procentiga devalveringen försatt företagen i ett gynnsammare ekonomiskt läge där dessa nu har möjlighet att själva bära en större del av kreditkostnaden genom att ta ut högre priser. Detta är ett teoretiskt resonemang som sällan är tillämpligt vid konkreta affärshandlingar, eftersom kreditfrågan av köparen ofta behandlas separat. Det är f. ö. svårt för ett företag att offerera ett högre pris till kunder som förväntas kräva särskilt gynnsamma kreditvillkor än till övriga kunder. Detta accepteras sällan av kunderna som oftast är välinformerade om den normala prisnivån. De kvalificerade utländska kunder som upphandlar SEK-finansierade varor går i prisförhandlingar in också för att också för egen del dra fördel av devalveringen genom prissänkning. SEK-stödet är därför nödvändigt för att företagen skall kunna behålla och öka andelarna av de marknader där kreditkonkurrens förekommer. Blir räntestödspolitik restriktivare än andra i-länders, gynnar detta enbart konkurrenter och leder till förlorade marknadsandelar för svenska företag i och statshandelsländer. Consensusreglerna tjänar också ett konjunkturpolitiskt syfte genom att upprätthålla efterfrågan på investeringsvaror i utvecklingsländerna . Genom uppbyggnaden av SEK-systemet har staten skapat möjlighet för svenska företag att uthålligt bearbeta svåra marknader också i kristider. Det är ett allmänt samhällsintresse att denna uthållighet vidmakthålls. Ytterligare begränsningar av SEK-systemets subventionselement bör därför ej göras. I stället bör de nu införda påslagen som är nackdelar i SEK-systemet i förhållande till utländska konkurrerande system, tas bort. Det nuvarande systemet har också den mycket klara fördelen att det - med undantag av fartyg-inte diskriminerar mellan olika svenska varugrupper och exportbranscher. Systemet främjar exporten av såväl mest högteknologiska produkter som entreprenadföretagens vitt spridda varor och tjänster. Inte minst måste understrykas den exporteffekt som systemet åstadkommer indirekt för de många mindre företag som är byggnads- och anläggningsentreprenörernas underleverantörer. Så som systemet fungerar främjar det en differentierad näringslivsstruktur. Detta är av vikt från industripolitisk synpunkt och från riskspridningssynpunkt. I praktiken innebär regeringens beslut om att höja kostnaderna för SEK-krediter utöver consensus att de svenska företagens relativa konkurrensläge vid export av kapitalvaror till och statshandelsländer permanent blir sämre än andra . Detta måste få strukturella konsekvenser för särskilt den svenska verkstads- och anläggningsindustrin. De flesta i-landsmarknader är i praktiken nästan stängda i vad gäller utrustning till större infrastrukturprojekt, varför företagen inom dessa områden i stor utsträckning är hänvisade till och statshandelsländer inom dessa områden. Dessa företag, som ofta brukar framhållas som spjutspetsar inom den svenska industrin, kommer därigenom i ett sämre konkurrensläge gentemot sina konkurrenter från andra . De svenska företagens marknadsandelar i , som är relativt små i internationell jämförelse, kommer ytterligare att krympa. Vid nuvarande svaga internationella efterfrågan på investeringsvaror finns föga hopp om att ett bortfall på u-landsmarknaderna skulle kunna ersättas genom ökad export på andra marknader. Det finns därför all anledning att räkna med att ett permanent försämrat konkurrensläge för de svenska företagen på öst- och u-landsmarknaderna kommer att leda till en minskad svensk export på dessa marknader. I regeringens proposition aviseras också en utredning om möjligheterna att skrivelse till industriministern framhålls att en definitiv begränsning av andelen utländska komponenter skulle ge mycket små besparingar, men bli komplicerad samt komma att ge upphov till en onödig byråkrati och kontrollapparat. Med hänsyn till detta samt med tanke på den förbättrade konkurrenskraft som den 16-procentiga devalveringen bör ha gett de svenska underleverantörerna borde det inte vara nödvändigt att redan nu avisera en sådan utredning. Det finns i detta sammanhang också anledning att uppmärksamma de strävanden som görs inom EG för att underlätta underleverantörssamarbete mellan medlemsländerna. Så har t. ex. antagit ett beslut om att ett lands exportkreditorgan skall erbjuda underleverantörer från andra samma villkor för exportkreditfinansiering som man erbjuder huvudleverantören. Möjligheterna för EG-företag, särskilt i de mindre medlemsländerna, att skaffa sig effektiva underleverantörer har därigenom ökat, och deras internationella konkurrenskraft kommer därför att stärkas på bl. a. de svenska företagens bekostnad. Att i detta läge införa bestämmelser som skulle verka i rakt motsatt riktning förefaller föga välbetänkt. I stället bör regeringen undersöka möjligheterna att inom ramen för ett fördjupat EG-samarbete få till stånd en överenskommelse med EG som möjliggör ett liknande samarbete mellan SEK samt och övriga . Därigenom skulle de svenska underleverantörerna komma att få en likställd behandling jämfört med utländska underleverantörer på den europeiska marknaden, och deras exportmöjligheter skulle således förbättras. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att uttalar att SEK även skall kunna erbjuda refinansiering till consensusvillkor för svensk export till och statshandelsländer genom att räntepåslaget på för krediter i utländsk valuta och för krediter i svenska kronor, utöver de räntor som överenskommits i consensusavtalet, tas bort, 2. att uttalar att kravet på viss svensk andel ej bör införas, utan att i stället möjligheterna undersöks för ett vidgat europeiskt samarbete beträffande kreditfinansiering av underleveranser från andra europeiska länder.