mot · G6022264 · 1983-04-05 00:00:00 — Utveckling i (prop. 1982/83:120) De sysselsättningsskapande projekt som berörs i det följande kan rymmas inom de ekonomiska ramar som Norrbottenpropositionen anger. De utgör också förslag i propositionens anda och mening. 1 inlands glesbygder finns naturliga reserver som kan och bör tas till vara på ett bättre sätt än f. n. Dessa resurser bör användas så att de kommer glesbygdens människor till godo, skapar livskraftiga samhällen med nya arbetstillfällen, service och en god miljö. När det gäller trädgårdsnäringen planeras för gymnasial utbildning i Vojakkala, . Naturprodukter som vildväxande bär och svamp är en resurs tack vare de många soltimmarna på . En översyn bör initieras för yrkesmässig svamphantering efter finsk förebild. Nya tekniska lösningar kan leda till etablering av småföretag och utbyggnad av förädlingsindustrin i gränsbygden, där behovet av arbetstillfällen är skriande. Det är angeläget att bättre tillvarata skogens och myrmarkernas rikedomar. Framtiden för naturenligt producerade varor av hög kvalitet bedöms som mycket ljus. En ny form av konsumentmedvetenhet växer fram med efterfrågan på varor utan tillsatser av kemiska färg- och smakämnen, konserveringsmedel m. m. liksom produkter som framställs utan konstgödsel eller kemiska bekämpningsmedel. Inom finsk skogsutbildning framhävs mångbrukstänkande. Förutom virkeshushållning läggs stor vikt vid skogens övriga produktion och nyttjande såsom vilthushållning, fiskehushållning, rekreation, landskapsvård och bäroch svamphushållning. På finsk sida har traditioner och intresse för svamp och bär varit starkt utvecklade. genomfördes en intensiv utbildning och upplysningskampanj för att kommersiellt utnyttja bär- och svamptillgångar. Exempelvis utbildades 14 000 svampkonsulter och ca 40 000 plockare. Efter utbildning kan plockare med s. k. 5-kort leverera svamp till uppsamlingsstationer eller till mejeribilar. Den sysselsättning som skapas på detta sätt har varit betydande och samarbetet mellan kommuner, , ideella föreningar och kooperationer har fungerat väl. Satsningen i borde mycket väl kunna överföras till glesbygder. I svenska har intresset för svamphantering ökat starkt främst genom impulser av finsk svampkunskap. Efterfrågan på kurser, nu främst i studieförbundsregi, är större än tillgången på ledare. I östra finns minst ett åttiotal svampsorter av hög kvalitet. Småföretag kunde etableras med initialstöd för utveckling av nya konserveringsmetoder, torkning och frysning. Odling av röda och svarta vinbär har redan tradition i östra . På de vidsträckta ängs-, skogs- och myrmarkerna förekommer vilda bär såsom åkerbär, blåbär, lingon, hjortron i riklig omfattning. Endast en mindre andel av förekomsterna tas till vara, bl. a. beroende på bristande lagringsmöjligheter. En kraftig utökning av infrysnings-, lagrings- och rensningskapacitet krävs bl. a. i nordöstra , för att få en så snabb hantering som möjligt. Värdefulla arbetstillfällen kunde skapas i vidareförädling till sylt, gelé, saft, juice, aperitifer m. m. Därvid kunde förslagsvis nedlagda mejerilokaler i ett första stadium användas till sådan försöksverksamhet vad gäller bär och svamp men även hantering av färsk fisk och skogsvik. Genom att s. k. foderkök inrättas kan rester från fiskförädling och jordbruksprodukter tillvaratas och sålunda ekonomisera pälsdjursuppfödning. Skogsbruk tillsammans med jordbruk är huvudnäring och främsta sysselsättningskälla i östra . Pågående rationaliseringar inom skogsbruket hotar emellertid att även fortsättningsvis skära ner antalet arbetstillfällen på ett för människor och kommuner katastrofalt sätt. De väldiga skogsarealerna i östra är inte på långt när rätt och riktigt utnyttjade. Skogsforskningsinsatser och utvecklingsarbete i skogsvård och vidareförädling är en absolut förutsättning för att undvika misshushållning såväl med mänsklig arbetskraft som med naturtillgången skogsarealerna. Utveckling och produktion av förädlade biobränslen av torv och skogsavfall genom det s. k. skapar nya, fasta arbetstillfällen. En intressant naturresurs - som länet är ensamt om - är norrbottnisk senvuxen gran. I det s. k. ton-trä-projektet, som utarbetats i samarbete mellan facket och företagsledningen vid , påvisas hur kvartssågning och norrbottnisk gran ger högsta kvalitet av trä till bl. a. resonansbottnar för pianon, lock till fioler m. fl. Virket har testats vid Tekniska högskolan. På den internationella marknaden finns stor efterfrågan, bl. a. har japanska företag i branschen visat sitt stora intresse och velat teckna långtidskontrakt. På den inhemska marknaden har STU därutöver uttryckt intresse för kvartssågning av norrbottniskt furutimmer till svensk möbelproduktion. De s. k. suveränitetsholmarna innefattar Hietaniemiselet på ett par mils längd och på vissa ställen med flera kilometers bredd. Genom försorg har en sambetesförening på en av holmarna kan 200-300 djur släppas på bete. I övrigt hotar holmarna växa igen och även oreglerad bebyggelse uppstå. Efterfrågan på jordbruksmark ökar. Holmarna kan utgöra underlag för mjölk- och köttproduktion samt för uppfödning av rekryteringsdjur. Som det nu är köper jordbrukare ofta kvigor från . De här beskrivna åtgärderna inom areella näringar och binäringar samt utveckling, produktion och vidareförädling av vissa produkter skapar många varaktiga och meningsfulla arbeten. Arbetslösheten har rekordstor omfattning i t. ex. , , och , där den räknas i tvåsiffriga tal och är dubbelt så stor som länsgenomsnittet och fyra gånger högre än i riket. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utveckling i östra av skogsbruk och jordbruk med binäringar.