mot · G602906 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83:906 m. fl. För betyder dagens 'fria informationsflöde fritt fram för utländsk kontroll av informationsverksamheten. Ska vi frigöra oss från detta, måste staten gripa in. Ingen annan har de nödvändiga resurserna. Så förklarade , rektor för i , tredje världens länders inställning till frågan vid ett seminarium i . Frågan om en ny internationell informationsordning har diskuterats under en följd av år i FN, dess generalförsamling och dess informationskommitté, i Internationella Teleunionen, inom den alliansfria rörelsen och inom . I däremot har diskussionen varit synnerligen knapphändig inte minst på politisk nivå. Vpk lade tidigt en motion som sökte ta upp den inställning till de krav som ställs i tredje världens länder. har såväl socialdemokratiska som borgerliga regeringar ställt sig avvisande till dessa krav. Den syn som företräds främst av om ett s. k. fritt informationsflöde har de svenska regeringarna gjort till sin. Den svenska inställningen präglas tyvärr alltför mycket av den industrialiserade världens, den kapitalistiska världens syn på en ny informationsordning. Den inställning finns dokumenterad bl. a. genom inlägg vid generalkonferenser , 1978 och 1980 samt vid FN:s speciella politiska kommittés möte . Då sammanfattade den svenska synen så, att informationsflödet skall vara helt fritt och fristående från statlig inblandning. När frågan diskuterats i så har den i första hand kommit att handla om pressens villkor och de internationella nyhetsbyråernas ställning. Debatten bör emellertid vidgas till att omfatta den breda strömmen av ekonomisk och vetenskaplig information, eftersom nyhetsflödet endast är en mindre del av informationsutbudet. Först då kan man få en koppling till vad det egentligen borde handla om, nämligen inte bara yttrandefrihet, utan också om en ny ekonomisk världsordning och tredje världens relationer till de transnationella företagen. Kraven på en ny världsordning formulerades av den alliansfria rörelsen vid toppmötet i . Bakgrunden är den oerhörda maktkoncentration de transnationella bolagen har uppnått. Deras makt kan sägas vara koncentrerad till tre områden - finansiering, teknologi och marknadsföring. För att kunna vidmakthålla en centraliserad styrning av ekonomin, dra nytta av fördelarna i de olika länderna, monopolisera marknaderna och leda den tekniska utvecklingen i syfte att maximera sina profiter, behöver de transnationella bolagen moderna, tillförlitliga och snabba kommunikationsnätverk. Och som framhölls inledningsvis faktum är att tredje världens länder har att välja mellan att låta de transnationella jättarna och de västliga nyhetsbyråerna styra informationsflödet eller förlita sig till statliga insatser. De flesta länder i tredje världen har inte annat att välja på eftersom det bara är staten eller de transnationella företagen som har de nödvändiga resurser som krävs för att upprätthålla ett informationsutbud. I den industrialiserade världen finns inte bara en annan tradition, utan samhällsförhållandena är helt annorlunda genom en utvecklad ekonomi som t. ex. kan bidra till annonsintäkter för tidningarna. Den svenska inställningen spelar de facto de transnationella bolagen, liksom de stora, av väst styrda, nyhetsbyråerna i händerna. Mediautvecklingen är oerhört snabb men trots detta saknas en genomtänkt mediapolitik såväl nationellt som internationellt i . Den s. k. borde ha utgjort en del av ett underlag för en genomtänkt svensk politik på området. En politik som beaktar den alliansfria rörelsens och tredje världens länders krav på en ny informationsordning. är det stöd som exempelvis SIDA gett inom kommunikationsområdet splittrat, eftersom några långsiktiga linjer och en analys i botten saknats. Redan på kort sikt kan emellertid insatser göras. kan och bör stödja nationella nyhetsbyråer i tredje världens länder också om de är statliga. Vidare bör ett stöd inriktas på vetenskaplig/teknisk information, på radio, rural press, utbildningsinstitutioner och forskning för att ta några exempel. Utgångspunkten för ett mer långsiktigt program bör sedan självfallet vara den alliansfria rörelsens krav, nämligen att kommunikationssystemen skall betjäna en pluralistisk och demokratisk värld. Detta står i klar motsättning till nuvarande ordning och de transnationella bolagens intressen. Vpk återkommer i den biståndspolitiska motionen med förslag om ytterligare medel till SIDA resp. SAREC för forskning och bistånd vad gäller kommunikationsområdet. Med hänvisning till ovanstående föreslås att hos regeringen hemställer om en utredning med direktiv att föreslå en ny inriktning av den svenska politiken vad gäller en ny internationell informationsordning utgående från tredje världens länders deklarerade behov. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)