mot · G702115 · 1983-11-15 00:00:00 — Motion 1983/84:115 m. fl. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 1983/84:40) Folkhögskolorna har drabbats av flera besparingsåtgärder: Avtrappningsregler för det schabloniserade statsbidraget i form av reducerade bidrag i intervallen 5 100-11 000 elevveckor. Utöver utgår inget bidrag alls. Fr. o. m. /83 sänktes resursfaktorn för statsbidrag från 0,0038 till 0,0037 multiplicerat med den genomsnittliga lärarlönen. Bidraget till de sociala avgifterna för lärarnas lönekostnader har ej relaterats till de verkliga avgiftshöjningarna. För /83 utgick ett bidrag på medan de reella avgifterna låg på för den enskilda folkhögskolan. Nya regler har införts fr. o. m. /83 när det gäller sättet att räkna bidragsgrundande elever. Folkhögskolornas statsbidragsförskott som i första omgången utbetalas har reducerats från . Därmed har skolornas upplåningsbehov ökat starkt och i sin tur orsakat ytterligare räntekostnader. Fr. o. m. /84 har ytterligare ett bidragstak införts som relaterar den enskilda skolans bidragsveckor till 1981/verksamhet. Många folkhögskolor kan därmed ej genomföra tidigare planerad verksamhet vilket förutom statsbidragsbortfall försämrar också möjligheterna till egna kursintäkter. I regeringens proposition 1983/84:40, bilaga 6 föreslås nu ytterligare en sänkning av ovan nämnda bidragskoefficient från 0,0037 till 0,0036. För en medelstor folkhögskola på innebär det ett statsbidragsbortfall på ca . De nedskärningar av statsbidragen som ovan redovisats har fått till följd att många rörelsefolkhögskolor redan nu drabbats av ekonomiska svårigheter. En allvarlig konsekvens av detta har blivit att många av skolorna ej haft möjlighet att avsätta medel för nödvändiga reparationer och ombyggnationer av fastigheterna. /78 t. o. m. 1982/83 har visserligen ett särskilt statligt inslag funnits för lån till byggnadsarbeten på folkhögskolorna. Med tanke på de mycket oförmånliga räntevillkor som gällt för att erhålla dessa lån har skolorna endast kunna nyttja dem i ringa omfattning. Anslaget avskaffades därför fr. o. m. innevarande budgetår. Bristen på lämpliga finansieringsformer och avsaknaden av bidrag har medfört en påtaglig minskning av byggnadsinsatserna vid folkhögskolorna. kommer detta att innebära en urholkning av skolornas realkapital och minska förutsättningarna för fortsatt folkhögskoleverksamhet. En del folkhögskolor upplever redan nu en ödesdiger förslitning av byggnaderna. Möjligheter måste därför skyndsamt skapas för att komma i gång med de nödvändiga åtgärderna. I regeringens proposition 1983/84:40, bilaga 9 redovisas ett program för bostadsförbättringar via bl. a. underhållslån, ombyggnadslån och ränte- och amorteringsfria tilläggslån. Som huvudman för rörelsefolkhögskolorna finns i regel en stiftelse eller ideell förening. Av regeringens proposition framgår det klart att själva skollokalerna ej alls kan omfattas av det nu föreslagna åtgärdsprogrammet. När det gäller elevbostäderna och personalbostäderna borde dock dessa kunna jämställas med vad som föreslås gälla för allmännyttiga bostadsbolag och bostadsrättsföreningar m. fl. Av propositionens skrivningar framgår dock inte detta helt klart. Många av rörelsefolkhögskolorna finns i glesbygder med stora sysselsättningsproblem inom byggnadsbranschen. Också sett ur denna aspekt torde nya möjligheter till byggnadsåtgärder på folkhögskolorna kunna medföra för bygden behövliga arbetstillfällen. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening uttalar att rörelsefolkhögskolornas elev- och personalbostäder skall kunna omfattas av de i regeringens proposition 1983/84:40, bilaga 9 föreslagna nya låne-, amorterings och räntebidragen. () () () () ()