mot · G702287 · 1983-12-19 00:00:00 — En reformering av efterlevandepensioneringen m. m. 1983/ 84:73) Frågan om ändring av reglerna för beskattning av barnpension har av oss tagits upp i , senast i motion 1982/83:1193, i vilken vi begärde att hos regeringen skulle begära utredning och förslag syftande till att i skattehänseende likställa barn som uppbär barnpension med övriga barn. Ett enigt skatteutskott (SkU 1982/83:50) avvisade motionskravet och hänvisade till att pensionskommittén behandlat frågan i sitt slutbetänkande samt uttalade att i avvaktan på regeringens ställningstaganden med anledning av pensionskommitténs betänkande avstyrker utskottet motionen. Regeringens på pensionskommitténs slutbetänkande grundade prop. 1983/84:73, reformering av efterlevandepensionering m. m., föreligger . Tyvärr måste vi konstatera att propositionen inte innehåller förslag som löser frågan om rättvisa ur skattesynpunkt för barn med barnpension. Vi finner därför nu mycket starka skäl för att återkomma med kravet på rättvisa för denna grupp av barn. Även om det i propositionen föreslås vissa smärre justeringar vad gäller barnpensioner kan nu gällande regler vara tillräckliga att ha som utgångspunkt för en redovisning av de förhållanden som gör att vi finner det mycket viktigt att lösa frågan om beskattning av barnpensionen på ett tillfredsställande sätt. Barnpension utgår enligt gällande regler från den allmänna försäkringen (folkpension och ATP) till barn vars ena eller båda föräldrar avlidit och som ej fyllt . Om båda föräldrarna avlidit utgår barnpension med av basbeloppet efter var och en av föräldrarna (f. n. ). Har endast den ene föräldern avlidit skall barnpension tillsammans med änkepension uppgå till av basbeloppet (f. n. nära ). Barnpension från ATP är beroende av den avlidnes pensionsrätt. I motsats till exempelvis bidragsförskott, vilket kan utgå när den ene föräldern skall betala underhållsbidrag till ett barn, är barnpensionen skattepliktig. Skatteplikten medför att barnpensionen och barnets eventuella andra inkomster av exempelvis feriearbete eller räntor sammanräknas vid beräkning av skatten. Eftersom det kommunala grundavdraget f. n. är . och den statliga beskattningen börjar vid ungefär samma nivå kan man räkna med att barnpensionen leder till att barnets övriga inkomster beskattas så att ungefär en tredjedel av dessa erläggs i skatt. Enligt vår uppfattning är det orättvist och svårförklarligt att barn som uppbär barnpension och alltså förlorat någon förälder skall behandlas hårdare ur skattesynpunkt än barn som har fördelen att ha båda föräldrarna i livet. Barnpensionen bör ses som en ersättning som samhället betalar ut till barnet i stället för det underhåll det skulle ha fått av föräldrarna om dessa båda levat. Det är egentligen oförklarligt att om två barn har feriearbete och båda exempelvis tjänar . under en sommar får den som har sin far och mor i livet behålla hela detta belopp medan det andra feriearbetande barnet som förlorat en eller båda föräldrarna och därför ur olika synpunkter är sämre lottat får betala . i skatt av sin sommarinkomst på . En annan jämförelse kan också göras. Låt oss anta att två barn båda bor ensamma med sin moder. Den enes fader har avlidit och alltså utgår barnpension, som får de skattekonsekvenser, som vi angett. Den andres fader sammanbor inte med modern, varför som förskott på hans underhållsbidrag till barnet utgår bidragsförskott motsvarande av basbeloppet (med årets basbelopp, nära ). Underhållsbidraget påverkar inte på något sätt det senare barnets ferieinkomster vad gäller beskattning. Vikten av att få ett rättvisare system vad gäller skattekonsekvenser på grund av barnpension har, som inledningsvis nämnts, påtalats i tidigare. En motion av undertecknad överlämnades på skatteutskottets förslag till pensionskommittén för beaktande. I sitt slutbetänkande SOU 1981:62 avvisar tyvärr kommittén förslagen och säger sig ha studerat olika möjligheter till lösning av de problem som påtalats i sammanhanget men funnit att det mot alla sådana lösningar kan anföras principiella synpunkter och att även storleken av det bortfall av skatteintäkter som blir följden av lösningarna utgör hinder mot förverkligande därav. De av pensionskommittén påtalade principiella hindren för lösningar är bl. a. att barnpensionen grundas på arbetsgivaravgifter som ej beskattats. Med all respekt för principer kan vi inte ense att det är ett hållbart argument för att föräldralösa barns ferieinkomster skall beskattas medan övriga barns motsvarande inkomster ej blir beskattningsbar inkomst. Ett annat nämnt hinder är storleken av det bortfall av skatteintäkter som skulle bli följden av ett rättvisare system. Vi vågar utgå ifrån att samhällets skatteintäkter från barn med barnpension och ferieinkomster eller ränteinkomster är försumbara. Enligt vår uppfattning är frågan om rättvisa ur beskattningshänseende för berörda barn så viktig att man måste försöka lösa problemen, även om varken pensionskommittén eller regeringen lagt fram förslag härom. Problemet borde kunna lösas om man följer någon av följande tänkbara vägar, men flera lösningar finns säkert också. - Låt barn med barnpension - en liten grupp - få tillgodoräkna sig ett extra avdrag vid beskattningen ungefär lika det som införts för landets ca 2 miljoner folkpensionärer, - gör barnpensionen helt skattefri, - gör barnpensionen skattefri upp till ett visst högsta belopp, - gör barnets ferieinkomster och dylikt skattefria, - gör barnets ferieinkomster och dylikt skattefria upp till ett visst belopp. Målsättningen måste vara att finna någon rättvis lösning. regeringens uppgift att låta utarbeta förslag härom och framlägga dessa för . Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär utredning och förslag syftande till att i skattehänseende likställa barn med barnpension och övriga barn. minab/gotab 1983 77429