ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G602253 · 1983-01-12 00:00:00 — Totalt förbud mot reklam för alkohol Nästan upplever man hur den gällande lagen om alkoholreklam kringgås på olika sätt. För presentartiklar o. d. erbjuder vinagenterna hjälp med att framställa förpackningar mot att dessa förses med alkoholreklam. Leksaker, kläder m. m. förses med reklam för olika alkoholsorter. På restauranger, flygplan och motorhotell finns speciella reklamtidningar som är fyllda med vacker alkoholreklam. Inför fjolårets och julfirande ägnade två och en halv sida åt glöggen. Orsaken till detta var, menade man, att apoteken säljer glöggkryddor, varför man måste lära ut hur de skall användas. Sju olika glöggrecept fanns med, varav fyra baserades på brännvin, två på rödvin och en med alkoholfritt underlag. Det är svårt att förstå hur det statliga Apoteksbolaget kan föra en sådan spritpropaganda, som ungdomsorganisationer, idrottsrörelser, nykterhetsorganisationer och på alla sätt försöker motverka glorifieringen av alkoholbruket. Alkoholreklamen har enligt mitt förmenande ett enda syfte - att öka försäljningen av ett visst märke. Sådan reklam kommer ofelbart att motverka samhällets målsättning att minska den totala alkoholkonsumtionen. Informationen om Systembolagets olika produkter ges av Systembolagets informationsavdelning. En utökad information om alkoholstyrka m. m. bör också kunna ges på förpackningarna. Alkoholförpackningarna borde även förses med varningstext på samma sätt som sker på tobaksförpackningar. All alkoholreklam bör stoppas. För gemene man skulle ett totalt alkoholreklamförbud inte uppfattas som en ny restriktion eller intrång i den personliga friheten. Reformen kräver inte heller några stora statliga pengar tvärtom skulle staten tjäna på en sådan åtgärd. kommer alkoholreklamen att utgöra ett störande problem i och med att satellit-TV kommer. Genom att bl. a. följa den försöksverksamhet med vidare distribution av satellit-TV-program som sker i kan man kanske utvärdera om ett förbud mot alkoholreklam går att genomföra. Norsk lag förbjuder kabel-TV-företagen att vidarebefordra alkoholreklam som sänds via . Den sittande massmediautredningen, liksom alkoholreklamkommittén, bör får i uppdrag att överväga hur alkoholreklamen skall kunna stoppas. 1 1982/83. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att ett totalt förbud mot reklam för alkohol bör införas.
mot · G602257 · 1983-01-12 00:00:00 — Statens kärnbränsleförsörjning (SKBF) har långtgående planer på att bygga ett lager för låg- och medelaktivt radioaktivt avfall under havsbottnen vid Forsmark. I förvaret, som benämns Slutförvar för reaktoravfall nr 1 (SFR 1), skall läggas avfall från driften vid kärnkraftverken, dock inte härdkomponenter eller annat högaktivt avfall. SKBF har inlämnat ansökan till regeringen och till (). har sagt ja till lagret och därmed avstått från sitt kommunala veto, trots att granskningen av säkerheten ännu inte fullt genomförts. Det var den i kärnkraftssammanhang välkända, oheliga alliansen mellan moderater och socialdemokrater i som genomdrev beslutet mot övriga partiers protester. Det finns mycket att säga om detta lager under Öregrundsgrepen. För det första har SKI:s egen expertis sagt att berget under grepen inte utgör någon barriär mot radioaktiva utsläpp. Det finns, enligt SKI, bättre bergkvalitéer för sådana här ändamål på annat håll. För det andra går SKBF:s planer ut på att förvaret, när det fyllts med avfall, skall plomberas. Tillfartstunneln skall störtas igen efter det att avfallet, som delvis ingjutits i betong, ytterligare täckts med samma material. Förvaret kommer då att snabbt vattenfyllas av det inläckande havsvattnet. Det står således fullt klart att radioaktivitet mycket snabbt kommer att börja läcka ut från SFR 1. Dels på grund av berggrundens dåliga kvalité. Dels därför att betong inte är någon särskilt motståndskraftig barriär mot havsvatten. Vi vet redan nu att betongen på fått allvarliga skador genom inverkan av Östersjövattnet. har stått , och betong har funnits endast . Det materialet är således inte särskilt mycket att lita till för de långa tidsperioder det här kommer att röra sig om. Vi vet ingenting om hur betongen i SFR 1 kommer att se ut efter 100 eller , och då kommer det fortfarande att finnas mycket radioaktivitet kvar . Det vet SKBF. Man har medgivit att radioaktivitet kommer att läcka ut. Det är det som är uträkningen, för då kan ingen kontrollera utsläppen, utan de kommer att spridas och spädas ut, som man säger, i hela . Lagret under havsbottnen vid Forsmark är detsamma som en havsdumpning med förlängd verkan. Men havsdumpning är förbjuden eller åtminstone begränsad enligt internationella konventioner. bör verka för ett absolut förbud mot havsdumpning och därför inte heller själv bidra till att radioaktivt avfall från egna reaktorer tillåts förorena haven. måste ta hand om sitt radioaktiva avfall. Men det sämsta sättet av alla måste vara att försöka gömma det under havsbottnen, där det inte kan kontrolleras och där det självklart kommer att blandas med havsvattnet när detta släpps in. En mindre dålig metod måste vara att behålla avfallet på land, där det kan kontrolleras och övervakas. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen begär förslag om åtgärder för att förhindra slutförvaring av radioaktivt avfall under havsbottnen vid Forsmark.
mot · G602263 · 1983-01-13 00:00:00 — Motion 1982/83:263 I det rådande svåra ekonomiska läget och i en bekymmersam situation på arbetsmarknaden ter det sig mycket märkligt att fördyra och byråkratisera den verksamhet som har till uppgift att vara ett effektivt stöd för enskilda människors möjligheter att erhålla trygga arbeten. tillfördes inom länsarbetsnämnderna en ny beslutsorganisation, distriktsarbetsnämnderna. Dessa har inte visat sig fylla någon egentlig funktion utan har enbart samlat på sig statistik och hindrat folk från att utnyttja sin tid på ett effektivt sätt. Distriktsarbetsnämnderna förlänger handläggningstiden och innebär ett olyckligt nytt beslutssteg med mellanliggande fördröjande mbl. Distriktsarbetsnämnderna kan avskaffas. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär åtgärder syftande till en avveckling av distriktsarbetsnämnderna.
mot · G602265 · 1983-01-12 00:00:00 — Bestämmelser om när brandredskap erfordras finns i brandlagen. För handbrandsläckare i byggnader, där brandredskap skall finnas, gäller att de skall uppfylla kraven i svensk standard. SIS-märkningen är en garanti för att produkten fortlöpande tillverkas i den kvalitet som den provade produkten uppvisat. För underhåll av handbrandsläckare rekommenderar statens brandnämnd en årlig översyn i enlighet med skötselföreskrifterna för materielen samt regelbunden revisionsbesiktning. Den som har skyldighet att anskaffa brandredskap är också skyldig att underhålla dem. Den ansvarige kan dock uppdra åt annan att ombesörja underhållet. Enligt statens brandnämnd är det av betydelse att sådant uppdrag endast ges åt den som besitter för arbetet erforderliga resurser och kvalifikationer och i vissa fall behörighet. Det säljs f. n. 120 000-150000 handbrandsläckare i . Ett par hundra olika modeller finns på marknaden, med stora variationer i utformningen. Ingen statistik över olyckor i samband med laddning och underhåll finns, men bl. a. vid statens provningsanstalt anser man att olycksriskerna är avsevärda. Utöver risken för personskador i samband med underhållsarbeten finns också betydande risker att handbrandsläckaren inte är brukbar på grund av bristfälligt underhåll. De årliga kostnaderna för bränder har uppskattats till 2miljarder kronor, och de s. k. storbränderna svarar för av detta belopp. Betydande belopp skulle kunna sparas om bara en enda storbrand kunde släckas på ett tidigt stadium, t. ex. med hjälp av en fungerande handbrandsläckare. För bränder gäller nämligen i allmänhet ett gemensamt, att de alla börjar som små och att de i detta skede är relativt enkla att bekämpa. Mot denna bakgrund är det angeläget att regler för underhåll av handbrandsläckare utarbetas. att som sin mening ger regeringen till känna behovet av regler för underhåll av handbrandsläckare i enlighet med vad som anges i motionen. minab/gotab 1983 73349
mot · G602268 · 1983-01-12 00:00:00 — 1982/83 268-275 Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1982/83:267 hemställer vi 1. hos regeringen begär tilläggsdirektiv till beträffande lokal och regional samordning av samhällets resurser för bekämpande av narkotikamissbruket i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om samordning av olika åtgärder mot narkotikamissbruket genom att ålägga en central myndighet ansvar härför, 3. att hos regeringen begär att initiativ tas till nordiska och internationella åtgärder för bekämpandet av narkotikahanteringen i enlighet med vad som anförs i motionen. () () 1 1982/83.
mot · G602270 · 1983-01-13 00:00:00 — m. fl. Inkomstbeskattningen av enskilda vårdhem Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1982/83:269 hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till sådan ändring i kommunalskattelagen att det i kommunalskattelagen inskrivs att enskilda vårdhem som utnyttjas av samhället får göra ett årligt värdeminskningsavdrag - enligt avskrivningsplan - på sina byggnader . () ()
mot · G602271 · 1983-01-12 00:00:00 — Tystnadsplikten för anställda i bevakningsföretag All personal hos ett auktoriserat bevakningsföretag, liksom också föreståndaren för verksamheten och styrelseledamot, skall vara godkänd med avseende på laglydnad, medborgerlig pålitlighet och lämplighet i övrigt. Tystnadsplikten för dessa regleras på olika sätt. För merparten av de anställda genom kollektivavtal, exempelvis genom avtalet mellan och . För vissa kategorier inom bevakningsföretagen är tystnadsplikten offentligt rättsligt reglerad. 11, ex. lag om ordningsvakter (1980:578) anges att dessa, av polisen förordnade medarbetare, har sådan tystnadsplikt. Skyddsvakter har tystnadsplikt enligt lag med vissa bestämmelser till skydd för försvaret m. m. (SFS 1940:358). Regleringen av tystnadsplikten är således icke heltäckande, och vidare är den olika grundad med hänsyn till vilka arbetsuppgifter som utförs. Enligt min mening bör tystnadsplikten vara offentligt rättsligt reglerad. En i lag sådan ålagd tystnadsplikt bör avse samtliga medarbetare i ett bevakningsföretag. Utgångspunkten för en sådan lagstiftning bör kunna vara den offentligt rättsligt reglerade tystnadsplikten som genom lag (SFS 1981:1104) om verksamheten hos vissa regionala alarmeringscentraler ålagts medarbeta i , prop. 1981/82:24. Med hänvisning till det ovan anförda föreslår jag att hos regeringen begär ett förslag till lag om tystnadsplikt för anställda i bevakningsföretag i enlighet med vad som anges i motionen. P. O. ()
mot · G602272 · 1983-01-13 00:00:00 — Fr. o. m. flyttades högtidliga öppnande till vår nuvarande samlingssal i vid . Det fanns de som menade att det var odemokratiskt eller rent av förödmjukande för ledamöter att som folkets valda representanter bege sig till kungens slott för att där få lov att öppna sitt . Denna uppfattning tyder dock på bristande kunskaper. har aldrig varit avsett att enbart vara ett kungligt boställe. Rikssalen som allt annat statligt tillhör folket. Det framstår därför helt naturligt om även ville utnyttja sina egna lokaler. Man kan knappast uttrycka någon större entusiasm över den öppningsceremoni som hållits . högtidliga öppnande var synnerligen uppskattat av stora delar av svenska folket. Då vi nu skall ta i bruk det gamla anser jag det helt följdriktigt att vi också återinför ett högtidligt öppnande i de former som tidigare tillämpades. Det högtidliga öppnandet bör äga rum vid början av varje ny mandatperiod. Under mellanliggande år kan öppnandet ske i . Former för detta kan fastställas av talmannen i samråd med vice talmännen. Det är angeläget att slår vakt om goda traditioner, som kan bidra till att ge värdighet och förtroende för riksdag. Med stöd av det anförda hemställs 1. att uttalar att , vid början av en ny mandatperiod, under högtidliga former skall öppnas i rikssalen, 2. att uttalar att under mellanliggande år öppnas i , enligt vad som i motionen anges.
mot · G602273 · 1983-01-14 00:00:00 — Valet till kyrkofullmäktige m. m. har kommit att betraktas som det glömda valet. har skatten till kyrkorna höjts på många håll. Även i övrigt har verksamheten inom området ökat i betydelse . Det är därför av stor betydelse för demokratin att valen till uppdrag inom den kyrkliga förvaltningen ägnas vederbörlig uppmärksamhet. En viktig detalj i detta sammanhang är att skapa möjlighet för så många som möjligt att rösta även i kyrkofullmäktigevalen. är det så när det gäller valsedlar på posten i samband med poströstning i dessa val att partimarkerade valsedlar inte får finnas i postlokalen. Detta oroar inte minst äldre personer som på grund av osäkerhet över detta förhållande kanske avstår från att rösta. Så skedde vid det gångna valtillfället. Det är också en avvikelse i förhållande till övriga val, och det anser vi vara orimligt. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna att reglerna beträffande valsedlar vid poströstning i samband med kyrkofullmäktigevalen blir lika som vid övriga val, dvs. att partimarkerade valsedlar skall finnas tillgängliga på de postkontor som är poströstningslokaler vid kyrkofullmäktige valen.
mot · G602275 · 1983-01-13 00:00:00 — länsstyrelsereform innebar ett väsentligt steg i riktning mot en modernisering av den statliga länsförvaltningen. fick en roll som samordnare av delar av den statliga verksamheten. Nya beslutsfunktioner lades på styrelse, och ett antal länsexperter inordnades i länsstyrelseorganisationen. Resultatet av de åtgärder som vidtagits eller inte vidtagits inom den statliga länsförvaltningen är att vi har en statlig länsadministration som kanske motsvarade behoven och anspråken men som inte motsvarar det som krävs för att klara dagens och morgondagens verksamhet fullt ut. De för den närmaste framtiden och redan aktuella frågorna finns inom näringslivs- och arbetsmarknadsområdet samt inom utbildnings-, kommunikations- och energiområdena. Är då den statliga länsförvaltningen rätt dimensionerad och organiserad samt försedd med erforderlig sakkunskap för att på ett aktivt och effektivt sätt kunna medverka i genomförandet av den politik som är nödvändig för att klara problemen? Länsmyndigheternas ansvar och uppgifter vid förverkligandet av de politiska åtgärderna måste klarläggas. Organisations- och resursfrågorna för länsmyndigheterna måste lösas utifrån detta. I budgetpropositionen anmäler föredragande statsrådet att han avser att föreslå regeringen att till lämna en proposition som behandlar de förslag länsdemokratikommittén lämnat i dess slutbetänkande Vidgad länsdemokrati (SOU 1982:24). Utgångspunkten för arbetet vid länsstyrelserna bör vara att ge styrelse ett mer markerat samordningsansvar såväl för genomförande av de politiska åtgärderna på länsnivå och ansvar för samordning av resursutnyttjande när det gäller direkta åtgärdsmedel som administrativa resurser. Vi anser att propositionen bör utarbetas bl. a. från denna utgångspunkt. Med hänvisning till det anförda föreslår vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om de regionala organens uppgifter inom närings- och arbetsmarknadspolitiken m. m. () () mlnab/gotmb 1983 73354
mot · G602277 · 1983-01-14 00:00:00 — Ändrade regler för valdistriktsindelningen m. m. Gällande regler för indelning i valdistrikt resp. vallokalernas öppethållande vid riksdagsval m. fl. val återfinns i 3 kap. 3 § resp. 9 kap. 1 § i vallagen. Enligt vår mening finns det anledning överväga om inte dessa bestämmelser bör bli föremål för ändringar års val. Många skäl för ändringar kan anföras, men låt oss här anföra tre av dem: Väljarna poströstar i allt större omfattning. Valförrättarna bör få rimligare arbetsförhållanden. Väsentliga besparingar kan uppnås. Låt oss här redovisa hur poströstningen utvecklats vid de senaste valen: (uppgifter är ännu preliminära) Av denna utveckling torde klart framgå att väljarna i allt högre grad uppskattar den flexibilitet som poströstningen erbjuder. och med all sannolikhet även i fortsättningen torde genomsnittligt bara högst av de röstberättigade välja att av mer eller mindre nostalgiska skäl rösta i det aktuella distriktets vallokal på valdagen. Detta bör enligt vår mening utnyttjas för att dels uppnå besparingar, dels förbättra valfunktionärernas arbetssituation. Vid val minskades vallokalernas öppethållande med genom att dessa stängdes mot tidigare . Oss veterligt har ingen klagat över detta. Men på grund av den tid det tar att klara rösträkning m. m. efter röstavgivandets slut, så blir arbetsdagen för valförrättarna trots allt mycket lång och ansträngande. En viss förbättring kan ju åstadkommas, om man - som redan sker i vissa kommuner- regelmässigt förstärker de stora valdistrikten med extrapersonal, som hjälper till med rösträkning m. m. Om man använder sig av detta förfaringssätt, borde valdistrikten utan olägenhet kunna göras större, nu när antalet närvaroröstande på grund av ökad poströstningsfrekvens genomsnittligt reducerats till av de röstberättigade i distriktet. Man borde även kunna reducera öppethållandet genom att stänga vallokalerna - förslagsvis mellan och 15.00 - mitt , något som ju skedde . Enligt vår uppfattning torde detta vara en lämplig åtgärd, eftersom den skulle ge valfunktionärerna rimligare arbetsförhållanden utan att påtagligt påverka väljarnas bekvämlighet. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till ändrade regler för valdistriktsindelning samt ändrat öppethållande av vallokalerna på sätt som föreslagits i motionen för tillämpning vid val.
mot · G602279 · 1983-01-14 00:00:00 — En fast ränta vid industriinvesteringar Investeringsnivån har sjunkit avsevärt. Även om denna trend gäller nästan alla områden så är den ändå mest märkbar inom industrin. Som framhållits i finansplanen är de viktigaste förutsättningarna för att få en bättre investeringstakt att redan befintlig kapacitet utnyttjas och att lönsamheten ökar. En viktig faktor för lönsamheten är räntans höjd. Med det höga ränteläge som rått har det varit mycket svårt att få produktiva investeringar lönsamma. De investeringsbidrag i form av skattelättnader och bidrag som utgått har tenderat att bli något slags permanent bidragssystem som inte i tillräcklig grad stimulerat till nyinvesteringar. För att höja investeringstakten skulle det enligt min uppfattning vara bättre att ersätta de nuvarande investeringsbidragen med ett system som innebar en garanterad räntenivå för alla industriinvesteringar under exempelvis . Den garanterade räntenivån skulle sättas betydligt lägre än dagens utlåningsränta och garanteras med statsmedel. Statens kostnader blir givetvis beroende av framtidens räntenivåer, men behövde inte bli större än med det system som tillämpas. Det är angeläget att undersöka de tekniska förutsättningarna och kostnaderna för att genomföra ett skisserat system. Detta kan ske genom att ge sittande utredningar tilläggsdirektiv eller genom separata undersökningar. Med hänvisning till motiveringarna ovan föreslås att beslutar hemställa hos regeringen att utreda möjligheten att genomföra investeringsstimulanser i form av en i förväg garanterad fast ränta.
mot · G602280 · 1983-01-13 00:00:00 — på alkoholdrycker m. m. Enligt lagen om dryckesskatt utgår skatt på alkoholhaltiga drycker, kolsyrade drycker och juicer. Motivet att införa skatt på icke alkoholhaltiga drycker kan såvitt jag förstår endast ha som motiv att förstärka statskassan. När det gäller beskattningen av alkoholhaltiga drycker är motivet i stället i första hand att minska alkoholkonsumtionen. För gruppen drycker utan alkohol och lättöl är statens intäkter, efter riksdagsbeslutet om sänkning av skatten på dessa drycker, omkring 150 miljoner . Ställer man detta i jämförelse med skatteintäkterna på alkoholhaltiga drycker, som är 5 miljarder , kan man dra den slutsatsen att ett slopande av skatten på den första gruppen ganska lätt kan kompenseras med en höjning av skatten på alkoholhaltiga drycker. Alkoholskattens uppgift är som jag nämnde att hålla nere alkoholkonsumtionen. Alkoholskattens nuvarande utformning är dock inte så konstruerad att den helt fyller detta mål. Det finns exempel som belyser detta - de s. k. vindrinkarna - som är beskurna viner, dvs. man har tillsatt ren alkohol för att de skall vara så starka som möjligt men ändå klassas som lättvin. Skatten per centiliter alkohol i dessa produkter är den lägsta man kan finna, öl undantaget. Inom lättvinsgruppen finns det också exempel på motsatsen kvalitetsviner med låg alkoholhalt men som är dyra och därför belastas med en hög skatt. Priset per centiliter blir här högre än i det första fallet. Det nuvarande skattesystemet stimulerar inte att köpa alkoholsvaga drycker. Man skulle i stället kunna tänka sig ett system där skatten bestämdes endast av alkoholstyrkan och konstruerades så att priset per volymprocent alkohol blev högre ju högre alkoholprocenten i drycken är. Detta skulle kunna konstrueras på ett sådant sätt att den totala skatten låg på samma nivå men att de alkoholsvaga produkterna blev billigare och de alkoholstarka dyrare. Eftersom priset är ett bra sätt att styra konsumtionen skulle detta aktivt medverka till en förskjutning mot svagare alkoholdrycker och en lägre total alkoholkonsumtion. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs 1. att begär att regeringen utarbetar förslag till en alkoholskatt på det sätt som beskrivs i motionen, 1982/83:280 9 2. att beslutar att befria läskedrycker, juicer och lättöl från skatt.
mot · G602281 · 1983-01-13 00:00:00 — och av momsen på inhemska bränslen steg priserna på olja mycket kraftigt. Priset är åtta till tio gånger större än vad det var . Detta faktum skapade ett intresse att spara olja och att byta ut olja mot något annat. Det är denna bakgrund som gjort att vi har ett flertal alternativ till oljan för att värma upp våra bostäder och lokaler. Det kan gälla jordvärme, el, torv eller skogsprodukter. Ur landets synpunkt är det viktigt att de inom landet producerade alternativen till olja kan göras attraktiva för den enskilde. Samhällets sätt att beskatta de enskilda energislagen kan här få en avgörande betydelse. Som det är får en förbrukare betala mervärdeskatt för inhemska bränslen som skogsprodukter och torv. Möjligheten att styra över förbrukningen till dessa energislag blir därmed betydligt mindre. Ur samhällets synpunkt vore det enligt vår mening mycket angeläget att fler satsade på skogsprodukter och torv. I kampen att få ned underskottet i vår bytesbalans är en minskad oljeförbrukning en viktig del. Vi anser därför att inhemska bränslen som skogsprodukter och torv inte skall belastas med mervärdeskatt. finns det möjlighet för dem som driver verksamhet i bolagsform att lyfta av mervärdeskatten. Denna omväg tycker vi är onödig. Ett borttagande av mervärdeskatten skulle vara enklare och mer rättvist. Detta förslag bör tas upp till övervägande i anslutning till beredningen av energiskattekommitténs betänkande. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående mervärdeskatt på inhemska bränslen. () ()
mot · G602282 · 1983-01-13 00:00:00 — och avdrag för inkomst av kapital har avdraget under inkomst av kapital legat stilla - . för ensamstående och . för äkta makar. Tiden är mogen för en höjning av detta belopp. Inflationen har bidragit till att värdet av sparandet har urholkats. Stimulans till ökat sparande är viktigt för samhälle och näringsliv. Med anledning av vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen anhåller om förslag innebärande att det extra avdraget på inkomst av kapital inflationssäkras. () ()