mot · G602768 · 1983-01-20 00:00:00 — och till studieförbunden m. m. Det nya system för bidrag till studieförbundens verksamhet som tillämpats under ett verksamhetsår synes i allt väsentligt fungera väl. Studieförbunden har haft att bemästra vissa svårigheter vid övergången till de nya bidragsreglerna, men dessa problem har varit av begränsad omfattning och anpassningen har underlättats av den friare användning av statsbidraget som de nya reglerna möjliggör. Det är av stor betydelse att studieförbunden och deras lokalavdelningar nu får möjlighet att fullborda anpassningen till det nya bidragssystemet och i fortlöpande samråd med varandra och med tillsynsmyndigheten ytterligare precisera de regler som, inom ramen för statsbidragsbestämmelserna, skall gälla för att verksamheten fullt ut skall svara mot de övergripande intentioner som är gemensamma för statsmakterna och folkbildningsorganisationerna. I årets budgetproposition föreslås i stort sett bara sådana smärre höjningar av bidraget till studieförbunden och deras verksamhet som motiveras av allmänna kostnadsökningar. Det är angeläget att studieförbunden också fortsättningsvis får möjlighet att bygga ut sin verksamhet. Med hänsyn till det samhällsekonomiska läget är det dessvärre nödvändigt att nu iaktta stor försiktighet med statsutgifterna också på detta område. I en situation som således måste präglas av återhållsamhet med nya ekonomiska tillskott till studieförbundens verksamhet är det enligt vår mening särskilt angeläget att de medel som av ställs till verksamhetens förfogande kan utnyttjas så effektivt som möjligt. Av särskild vikt är att studieförbunden i största möjliga utsträckning kan disponera tillgängliga resurser och utforma verksamheten med utgångspunkt från sina egna värderingar och utan onödiga detaljregleringar från eller tillsynsmyndighetens sida. De förslag till ändringar i förhållande till regeringens förslag i budgetspropositionen som vi i det följande framlägger har genomgående till syfte att främja ett sådant effektivt, i möjligaste mån av studieförbundens egna värderingar styrt utnyttjande av resurserna. Den ökning av bidraget till kulturverksamhet med . som regeringen föreslår finner vi väl motiverad, särskilt med hänsyn till att denna verksamhet visat tendenser att öka så kraftigt, att den under föregående år gällande bidragsramen inte varit tillräcklig för att svara mot de faktiska behoven. Uppräkningen motiveras vidare av att en inte obetydlig del av förbundens verksamhet, som tidigare genomförts i cirkelform och erhållit bidrag ur anslaget till sådan verksamhet, numera administreras som Ökningen av bidraget till kulturverksamhet motiverar, mot denna bakgrund, också att bidraget till studiecirklar föreslås få i stort sett oförändrad omfattning. Det är angeläget att den traditionella folkbildningsverksamheten, som har till syfte att bredda och fördjupa demokratin genom att stärka folkrörelsernas ställning i samhället och skola deras medlemmar för uppgifter och förtroendeuppdrag både inom organisationerna och i samhället i övrigt, på olika sätt stimuleras. I det syftet utgår i det nu gällande bidragssystemet tilläggsbidrag för samhällsinriktad verksamhet, för studiecirklar i hemspråk, för handikapp verksamhet samt, oberoende av ämnesinriktning och deltagarkategorier, för studiecirklar som genomförs i kommuner som ingår i stödområdena A, B och C enligt bestämmelserna om regionalpolitisk! I budgetpropositionen föreslås att dessa tilläggsbidrag, med undantag för det s. k. glesbygdsstödet, för att få bättre effekt skall höjas . föreslås att tilläggsbidrag med . skall införas för studiecirklar i svenska och matematik. Vi delar uppfattningen att en höjning av tilläggsbidragen är motiverad för att de skall få bättre effekt. Enligt vår mening finns det inte skäl att vid en sådan höjning undanta tilläggsbidraget till studiecirklar som genomförs i glesbygdskommuner. Motivet för att höja också tilläggsbidraget till cirklar som genomförs i gelsbygd är att de kostnader som är förenade med cirkelverksamheten är avsevärt högre i glesbygdskommuner än i övriga delar av landet. Detta gäller särskilt resekostnader för cirkelledare, kostnaderna för cirkelledarutbildning och kostnaderna för rådgivning och kontroll. Det glesbygdsbegrepp som gäller för fördelning av det regionalpolitiska stödet är enligt vår mening mindre väl lämpat som underlag för beslut om vilka studiecirklar i glesbygd som skall erhålla särskilt tilläggsbidrag. Svårigheterna att komma fram till ett mera adekvat glesbygdsbegrepp har, som bl. a. folkbildningsutredningen visade, emellertid visat sig vara så stora, att man f. n. tvingas acceptera det för det regionalpolitiska stödet gällande begreppet. Det är då av särskild betydelse att cirkelverksamheten i glesbygden inte generellt kommer i ett sämre läge än annan cirkelverksamhet med tilläggsbidrag. behandlade i sitt betänkande Folkbildning för 80-talet (SOU 1979:85) frågan om den typ av tilläggsbidrag som i det tidigare gällande bidragssystemet utgick till vissa ämnen, s. k. prioriterade ämnen. Utredningen avvisade en fortsatt användning av sådana grunder för tilläggsbidrag med hänvisning till risken för att det i växande utsträckning skulle kunna innebära en från allmänna utgångspunkter icke önskvärd styrning av ämnesvalet inom cirkelverksamheten. Vi anser att de skäl som utredningen anförde mot tilläggsbidrag till vissa ämnen alltjämt har giltighet. Vi föreslår därför att avslår regeringens förslag att tilläggsbidrag skall utgå till studiecirklar i svenska och matematik. En höjning av tilläggsbidragen . skulle, om den omfattar även bidraget till studiecirklar i glesbygd, medföra en större kostnad än den som regeringen har föreslagit. Med hänvisning till vår tidigare redovisade uppfattning att återhållsamhet med statsutgifterna i det rådande samhällsekonomiska läget måste iakttas också på detta område, föreslår vi en höjning av tilläggsbidragen inkl. tilläggsbidraget till studiecirklar i glesbygd, . Uppsökande verksamhet i bostadsområden Den uppsökande verksamheten i bostadsområden har visat sig fylla en viktig uppgift när det gäller att få kontakt med människor som inte annars på ett naturligt sätt nås av studieförbundens verksamhet. Samarbetet mellan studieförbunden och olika organisationer som bedriver verksamhet i bostadsområdena är av stor positiv betydelse och har, som utvärderingen av den uppsökande verksamheten klart har visat, bidragit till att göra denna verksamhet intressant och meningsfull för de grupper av deltagare som studieförbunden i första hand eftersträvat att nå. Verksamhetens administration och genomförande - med en smidig anpassning till från tid till tid aktuella behov och samarbetsmöjligheter med olika organisationer - har underlättats genom att statsbidraget till verksamheten har fördelats i proportion till omfattningen av resp. studieförbunds cirkelverksamhet. Regeringen föresår nu att bidraget till uppsökande verksamhet i bostadsområden skall fördelas till de studieförbund som kan prestera väl underbyggda projekt och framhåller att dessa projekt bör planeras och genomföras i samarbete med organisationer som har förankring i det aktuella bostadsområdet, i första hand de boendes egna organisationer. Vi delar uppfattningen att bidraget i första hand bör utgå till studieförbund som har naturliga förutsättningar och ett aktivt intresse för att bedriva uppsökande verksamhet i bostadsområden. Det är också vår uppfattning att de bästa förutsättningarna för meningsfulla projekt med utsikt till goda resultat av den uppsökande verksamheten skapas genom ett nära samarbete, i planering och genomförande, med organisationer som bedriver verksamhet inom resp. bostadsområde. För att verksamheten skall kunna präglas av önskvärd smidighet och anpassas till aktuella behov och möjligheter är det emellertid av stor betydelse att studieförbunden tillförsäkras största möjliga frihet att disponera tillgängliga resurser utan att avkrävas en omfattande och tidskrävande förhandsredovisning av planerade insatser. En fördelning av bidragsmedlen i proportion till omfattningen av studieförbundens cirkelverksamhet bör som För att erhålla den önskvärda garantien att endast de studieförbund som har naturliga förutsättningar att genomföra meningsfulla projekt utnyttjar bidraget bör det vara tillräckligt att studieförbunden redovisar sina avsikter att delta i verksamheten. Det bör också i fortsättningen vara möjligt för studieförbunden att i ett sammanhang ansöka om medel ur anslaget utan att i förväg redovisa fördelningen på skilda projekt. Vi finner det inte nödvändigt att, som regeringen gör i budgetpropositionen, särskilt framhålla de boendes egna organisationer som lämpliga samarbetspartner i den uppsökande verksamheten. Som exempel på organisationer med vilka samverkan i den uppsökande verksamheten bör eftersträvas kan, utöver de boendes egna organisationer, nämnas pensionärsföreningar, de handikappades olika sammanslutningar, invandrarorganisationer, kyrkor och olika ungdomsorganisationer. Studieförbunden har sins emellan olika naturliga kontakter med skilda organisationer. Det är angeläget att dessa kontakter kan utnyttjas för samverkan i den uppsökande verksamheten utan en sådan styrning som kan vara ägnad att underlätta verksamheten för vissa studieförbund och försvåra den för andra. Frågan om ändrade utbetalningsrutiner för statsbidrag har aktualiserats vid olika tillfällen . Det framhålls också i årets budgetproposition att det med hänsyn till behovet av att i möjligaste mån minska statens räntekostnader är angeläget att successivt införa sådana utbetalningsrutiner som bidrar till att detta syfte kan förverkligas. Vi hyser förståelse för denna strävan. Vi vill emellertid fästa uppmärksamheten på att de förskottsutbetalningar av statsbidrag till studieförbunden som praktiseras är av mycket stor betydelse för förbundens och deras lokalavdelningars ekonomi. En sådan förändring av utbetalningsrutinerna som skulle bidra till att nämnvärt minska statens ränteutgifter på detta område skulle medföra mycket betydande ekonomiska svårigheter för studieförbunden. Sådana förändringar bör enligt vår mening därför inte genomföras utan att studieförbunden tillförsäkras någon form av kompensation för det bortfall av ekonomiska resurser som annars blir följden. De förändringar som befinns vara nödvändiga att genomföra bör ske successivt och först efter överläggningar med de bidragsmottagare som berörs av förändringarna. Förändringar av utbetalningsrutinerna för statsbidrag planeras, som framgår av budgetpropositionen, också på andra områden. Det innebär att ideella folkrörelser och olika frivilligorganisationer berörs av planerna. Vi tror att det skulle vara av stort värde att likartade principer tillämpas i skilda jämförbara sammanhang. bör därför hos regeringen begära en samlad beredning av frågan om ändrade utbetalningsrutiner för statsbidrag i den mån dessa förändringar kan förutses får avsevärda konsekvenser för folkrörelserna och det frivilliga föreningslivet. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att tilläggsbidraget för studiecirkel som hålls inom någon av de kommuner som ingår i stödområdena A, B och C enligt bestämmelserna om regionalpolitisk! stöd skall höjas till . för varje studietimme, 2. att avslår regeringens förslag om tilläggsbidrag till studiecirklar i svenska och matematik, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att tilläggsbidraget för studiecirklar i samhällsinriktade ämnen, studiecirklar i hemspråk och vissa handikappstudiecirklar skall höjas till . för varje studietimme, 4. att med avslag på proposition 1982/83:100 som sin mening ger regeringen till känna att uppsökande verksamhet i bostadsområden skall bedrivas enligt nu gällande regler, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om beredning av frågan om ändrade utbetalningsrutiner för statsbidrag i den mån dessa förändringar kan förutses få avsevärda konsekvenser för folkrörelserna och det frivilliga föreningslivet. minab/gotab 1983 73445