mot · G6021870 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1870 m. fl. Specialskolans behov av nya lokaler Många specialskolor har sekelgamla skollokaler. De uppfyller inte de krav man kan ställa på en skolmiljö . Utformningen av vissa skolbyggnader är sådan att exempelvis döva elever med rörelsehinder inte kan tas emot vid den skola där de pedagogiskt hör hemma. Inför ställningstaganden till mycket kostsamma ombyggnationer av dessa statliga skolor borde övervägas om institutioner - i de former dövskolan varit - fortsättningsvis skall finnas kvar som anordning och miljö för barn eller ersättas med alternativa anordningar som bättre tillgodoser barnens behov. har varje riksdag och regering uttalat den policyn att institutioner så långt möjligt skall avvecklas och i synnerhet sådana för barn. Dessa intentioner har i hög grad medverkat till positiva förändringar på området och då framför allt där kommuner och landsting är huvudmän för verksamheten. Däremot går utvecklingen trögare där staten är huvudman för motsvarande verksamheter. Ett sådant exempel är specialskolan för döva och hörselskadade. I direktiven för integrationsutredningen framhålls att "målet för samhällets insatser för handikappade är att sträva efter att göra deras livsmiljö så normal som möjligt. Dessa ambitioner måste också gälla döva barn under deras mest utvecklingsbara år, dvs. de de vistas vid specialskolan under sin obligatoriska skolgång. Specialskolans isolerade situation och institutionsmiljön som sådan befrämjar inte döva elevers sociala utveckling och personlighetsdaning. De begränsade kontakterna med samhället som följer av institutionen som anordning gör det också svårare att uppnå skolans mål att medverka till att varje enskild elev blir väl för livet som vuxen. uppdrog åt vissa länsskolnämnder och styrelser för specialskolor att bl. a. utreda möjligheten av samordning av lokalbehoven för specialskolan och i de kommuner där specialskolor är belägna. Endast i ett fall ledde utredningen till ett konkret samordnat skolprojekt, nämligen för Vänerskolan i . Styrelsen för Vänerskolan ingick till med en anhållan om att framlagda skolprojekt gemensamt med skulle få genomföras. Ärendet handläggs på utan att ställningstagande gjorts till förslaget. I integrationsutredningens slutbetänkande Handikappade elever i det allmänna skolväsendet (SOU 1982: 19) framhålls att inget hinder föreligger för en lokalmässig anknytning av dövskola till grundskola under förutsätttl 1982182. ning att vissa krav tillgodoses. Om denna inriktning framförs olika meningar, bl. a. från de vuxna dövas organisation. Delade åsikter har också föräldraorganisationen på området. Däremot har för döva och hörselskadade barn (DHB) i västra enhälligt stött framlagda skolprojekt i . I debatten framförs ofta att värdet av en lokalmässig anknytning av dövskola till grundskola mera bygger på tro än vetande. Det framhålls också att det skulle vara till nackdel för dövas tvåspråkighet och grupptillhörighet. Även dessa synpunkter saknar i så fall belägg. Projektet innebär att Yänerskolan i sin helt med fortsatt statligt huvudmannaskap, samlade resurser och bibehållen gruppgemenskap för de döva eleverna får lokaler i samma skola som nio klasser i . De flesta av de ställda kraven kan tillgodoses inom ramen för projektet inkl. möjligheten för hörande elever att få färdigheter i teckenspråk och ökade kunskaper om dövheten En gemensam miljö skulle också positivt bidra till att nedbringa fördomar som hörande och döva elever har om varandra. Projektet har också stora ekonomiska fördelar genom möjligheterna tili sambruk av lokaler och utrustning samt att viss personal är gemensam. Mot bakgrunden av här angivna synpunkter vore det av värde att en försöksverksamhet kom till stånd enligt de idéer som presenterats i . Till försöksverksamheten borde också knytas en longitudinell jämförande forskning med sociologisk huvudinriktning som dels skulle belysa integrationsprocessen som sådan (en brist som integrationsutredningen påtalat), dels klarlägga för- och nackdelar hos nuvarande dövskolan jämfört med den anordning som föreslås i försöksverksamheten. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs rörande försöksverksamhet med integration av specialskolan i enlighet med de riktlinjer som presenterats för det s.k. . () ()