ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G6021702 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1702 m. fl. revisorers förslag angående regionala organisation (förs. 1982/83:11) revisorer har efter utredning till överlämnat förslag till utformning av regionala organisation. Förslaget innebär en reduktion av nuvarande 23 avdelningskontor till att omfatta 8 avdelningskontor, högst 10 kassakontor och ett antal sedeldepåer. i är lokaliserat till . Av utredningen framgår att kontoret i har en lokalmässigt helt godtagbar standard. I och med indragningen av avdelningskontoren kommer arbetsuppgifter som utförs regionalt att centraliseras till . I rapporten har som exempel pekats på att är oförhindrad att om det befinns lämpligt låta hanteringen av säkerheter för obligationskonsortielån skötas av ett framtida kassakontor i . Enligt vår uppfattning borde prövas vilka ytterligare uppgifter som skulle kunna läggas på ett kontor av storlek för att ge underlag för att behålla detta som avdelningskontor. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att beslutar att regionala organisation fastställs så att får behålla sitt avdelningskontor. () () () () () () () () ()
mot · G6021706 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1706 Den reala förräntningen av livförsäkringskapital En viktig del av sparandet i landet sker i form av försäkringssparande. Fördelarna med den sparformen är bl. a. att den är regelbunden och långsiktig. För att människor skall vara intresserade av att spara genom olika former av försäkringar måste den reala förräntningen över tiden vara positiv. Om, den inte är det är risken mycket stor att man vänder sig till andra för samhället mindre lämpliga investeringar. Tyvärr har försäkringsspararna endast haft en real förräntning på sina pengar under tre år 1972:1, 1979:2,(se figur) Eftersom det använda räntemåttet avser nivån före skatt har den reala förräntningen efter skatt även dessa år varit negativ. Konsekvenserna för försäkringsspararna har varit förödande. De har inte bara ställt upp med sitt kapital utan ersättning utan även förlorat av det före skatt. Och om man tar hänsyn till vårt starkt progressiva skattesystem naturligtvis ännu mera efter skatt. Frågan är hur länge försäkringsspararna accepterar ett sådant förhållande. Man satsar på det långsiktiga försäkringssparandet för att stärka det personliga ekonomiska skyddet för framtiden. Om det skyddet minskar i förhållande till de insatser man gör för att få det kommer man att välja andra och kanske både för individen och samhället sämre alternativ. Det tog anmärkningsvärt innan sparare av olika kategorier - inkl. försäkringsspararna - insåg vad som egentligen hände. har de gjort det. Jag tror inte att det går att få dem att ställa upp ytterligare på samma villkor. Mot den här bakgrunden måste man fråga sig om det inte är nödvändigt med att bereda försäkringsföretagen sådana möjligheter till kapitalplaceringar att de har någon chans att skapa en real förräntning på försäkringssparandet. Jag menar att detta sparande är speciellt önskvärt ur samhällsekonomisk synpunkt, på grund av sin långsiktiga regelbundna karaktär. Jag önskar därför att försäkringsbolagen på nytt får möjlighet att införa realräntelån - dvs. lån vars räntesats är knuten till exempelvis konsumentprisindex - för de oprioriterade placeringarna. Som bekant utgör dessa ändå endast av livförsäkringsbolagens och av sakförsäkringsbola Huvuddelen av sparandet går således ändå till prioriterade placeringar i form av stats- och bostadsobligationer, för vilka det statsfinansiella läget f. n. utesluter någon form av real förräntningsprincip. Med stöd av ovanstående hemställs att uttalar att möjlighet till realräntelån bör införas för försäkringsbolagens oprioriterade placeringar. Real förräntning på livförsäkringskapital 1970-81 Konsumentprisindex, procentuell förändring av årsmedeltal. Medelränta enl. affärsbokslutet i ett representativt livförsäkringsbolag, före skatt. Perioder med negativ realränta (före skatt).
mot · G6021707 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. revisorers förslag angående regionala organisation (förs. 1982/83:11) revisorer föreslår bl. a. inrättande av sedeldepåer i postens regi trots en hård kritik från flera tunga remissinstanser, bl. a. riksbanksfullmäktige, och överstyrelsen för ekonomiskt försvar. Kritiken har framför allt riktats mot frånvaron av sedelvård och mynthantering på depåerna. Detta kan komma att medföra sämre sedelkvalitet, ett ökat antal värdetransporter, myntbrist i delar av landet och svårigheter att upptäcka förfalskningar. Sedeldepåer har ej praktiskt prövats under de förhållanden de förutsätts verka. Mynthanteringen föreslås utredas ytterligare. Personalkonsekvenserna redovisas inte alls i utredningen. Mot bakgrund av bl. a. dessa förhållanden kan farhågor resas angående den förhållandevis korta genomförandetid som föreslås. Enligt vår mening bör handha betalningsmedelsförsörjningen i landet. Avdelningskontorens antal bör fastställas till 10. Riksbanksfullmäktige bör ges i uppdrag att fastställa antalet kassakontor, dock högst 15. Riksbanksfullmäktige bör också få i uppdrag att fatta beslut om ett eventuellt inrättande av sedeldepåer efter en prövotid. Riksbanksfullmäktige bör få i uppdrag att fastställa vilken verksamhet som bör finnas på resp. riksbanksenhet. Frågan om landets myntförsörjning bör utredas i enlighet med revisorernas förslag. Omorganisationen bör genomföras i sådan takt att eventuellt uppkommande personalöverskott kan lösas med naturlig avgång. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar om riktlinjer för regionala organisation och verksamhet i enlighet med vad i motionen anförts. () () () () () ()
mot · G6021709 · 1983-01-25 00:00:00 — 1982/83 1709-1710 Motion 1982/83:1709 revisorers förslag angående regionala organisation (förs. 1982/83:11) När stad 1680 grundades var det för att skapa en basorganisation för örlogsflottan. Att den sydöstra delen av vårt land fått ökad militärpolitisk betydelse omvittnas inte minst av objudna gästers stegrade intresse för vårt försvar. Inte någon gren av vårt samhälle har så länge varit utsatt för så hårdhänta och verklighetsfrämmande ingrepp som försvaret, och för blekingarna ter sig nedskärningen av detta och den därav följande utsvältningen av residensstaden därför minst sagt svårbegriplig. En försvarsdebatt må emellertid föras i annat sammanhang. Här skall nu blott framhållas, att utvecklingen i en ursprungligen så renodlad militärstad sorn med tillhörande oupplösligt hänger samman med försvaret och att därmed staten också har det direkta ansvaret för staden även i vad avser civila samhällsområden. Staten har haft talrika tillfällen att i dessa tider av strukturförändringar kompensera och för indragna eller flyttade militära enheter, men dessa tillfällen har tyvärr bara undantagsvis tagits till vara. har förslag framkommit om omorganisation, innebärande bl. a. att avdelningskontoret i dras in och dess uppgifer åtminstone delvis överta av postverket. Enligt personalen kommer detta att återverka på sedelkvaliteten. Om än de flesta medborgare mera sällan förblir lyckliga ägare av sedlar så länge, att dessas kvalitet spelar någon större roll, kan man inte bortse från de allt större krav som den växande användningen av sedelautomater ställer på sedlarna. Man menar också att förslaget ur mera tekniska synpunkter är behäftat med stora brister: förfalskningar blir svårare att upptäcka och den nya formen för sedelhantering via sedeldepåer hos postverket har prövats. I förslaget har inte heller beaktats de av så tunga remissinstanser som riksbanksfullmäktige, och överstyrelsen för ekonomisk försvarsberedskap framförda farhågorna för säkerheten vid det ökade antal stora värdetransporter som kommer att krävas, nya dyrbara valv m. m. Till detta kommer - vilket i nuvarande sysselsättningsläge måste väga särskilt tungt - att en indragning av avdelningskontoret i kommer att medföra förlust av 16 arbetstillfällen. Här är enligt min mening just ett sådant tillfälle då statens ansvar kräver att man går försiktigt fram och tillmäter sysselsättningssynpunkterna större vikt än sparsamhetsaspekten. Under hänvisning till vad ovan anförts hemställer jag att som sin mening ger till känna att ett av skall vara förlagt till .
mot · G6021711 · 1983-01-25 00:00:00 — Per m. fl. revisorers förslag angående regionala organisation (förs. 1982/83:11) Enligt förslag av revisorer skall riksbanks lokala och regionala kontor omorganiseras och skäras ned. I det förslag som revisorerna har fastnat för skall av de 23 länskontoren bli 18 stycken . Detta innebär att av 23 län kommer 18 län att få ha kvar ett avdelnings- eller kassakontor för i resp. residensstad. Fem län kommer enligt nämnda förslag att bli utan. Utan att ta ställning till behovet av rationalisering av riksbanks regionala organisation förefaller det utomordentligt egendomligt att dra in fem kontor. Finns det ett klart behov av att rationalisera organisationen borde antaldet kontor ha kunnat minskas väsentligt mera än vad revisorerna har föreslagit. Saknas möjligheter till en sådan rationalisering är det utomordentligt uppseendeväckande att alla län skall ha någon form av riksbanksplats med undantag av fem. Så länge länsindelningen bibehålls i nuvarande utformning och länsstyrelserna har ansvaret för beredskapen avseende tillgången till betalningsmedel i krig är detta ett märkligt sätt att rationalisera. De länsvisa riksbanksplatserna har en icke oväsentlig betydelse för det lokala näringslivet inom resp. län. De lokala kontoren fungerar i många fall som direkta kontaktombud med centralt avseende utnyttjande och regler för tillämpning av investeringskonton och andra fondavsättningar som företagen åläggs. I synnerhet de mindre företagen kan genom lokalkontoren ges en betydande service och kunskap i aktuella fall. Systemet för indragning av de fem kontoren förefaller inte följa något klart uttydbart mönster. Det är inte de fem minsta kontoren som dras in. Det finns ingen klart angiven regional tanke i indragningarna av de fem kontoren. Dessa kan inte heller ses som resultatet av en rationell planering av kontorens framtida omfattning, organisation och verksamhet. kontor i föreslås bli nedlagt. Nyköpingskontorets placering bland de 23 avdelningskontoren vid en rangordning av verksamhetens omfattning framgår av följande uppställning: Bosättningslån 1 494 (12 pl) Borgenslån 375 (10 ) Hypotekslån 467 ( 9 ) Investeringskonton 459 (13 ) Av detta framgår att kontoret i är i det närmaste medelstort. Vi finner därför inga bärande motiv för att det sörmländska kontoret helt skall försvinna. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger till känna vad som i motionen anförts om behovet av ett kassakontor i . PER () () () () ()
mot · G6021713 · 1983-01-25 00:00:00 — i m. fl. Värderingen av bostadsförmån i taxeringshänseende Vid taxering förändrades reglerna för värdering av bostadsförmån (inkomst av jordbruksfastighet). De nya beräkningsmetoderna har fastställts efter det att överklagandetiden vid fastighetstaxeringen gått ut. I flera fall har mangårdsbyggnader på jordbruksfastigheter åsatts en större del av taxeringsvärdet för hela jordbruksfastigheten än vad som kan anses vara rimligt. Då skattekonsekvenserna inte till alla delar varit kända har ägarna inte varit medvetna om de slutliga skatteeffekterna. Detta är ofta ett skäl till att fastighetstaxeringen avseende bostadshus ej överklagats. De höga taxeringsvärdena och de nya procentsatserna för bostadsvärdering leder sammantaget till mycket höga skatteuttag. Mot bakgrund av bl. a. karaktären och storleken på bostadshusen på landsbygden och då främst bostäder på jordbruksfastigheter ter sig de nya bostadsförmånsvärdena orimliga. Ägare av jordbruksfastigheter har inte samma möjlighet som andra medborgare att själva välja bostad. Nästan undantagslöst är det nödvändigt att en jordbrukare bor på sin fastighet för att utöva sitt yrke och är då hänvisad till befintliga byggnader som oftast är uppförda då kraven på stora bostadsytor var höga liksom kravet på lång livslängd på husen. Mangårdsbyggnader och andra bostäder på jordbruksfastigheter är därför ofta mycket stora, har kulturhistoriska värden utan att för den skull vara K-märkta i gängse mening och är regelmässigt dyra att bebo. Med ökad rationalisering inom jordbruket har också antalet sysselsatta minskat kraftigt. Detta innebär att många jordbruksfastigheter har fler bostadshus än vad som erfordras för anställda i själva jordbruksdriften. Av flera skäl är inte bostadshus på jordbruksfastigheter jämförbara med vanligt villaboende. För den skull måste särskilda hänsyn tas då rimliga och rättvisa förmånsvärden skall beräknas. Enligt vår mening är det angeläget att, inom ramen för nu gällande principer för fastighetstaxering och system med procentsatser inom vissa värdeskikt, göra justeringar som leder till rimliga boendekostnader för ägare av fastigheter taxerade som jordbruksfastighet. Med stöd av vad ovan anförts hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts rörande värdering av bostadsförmåner av bostadshus på fastigheter som är taxerade som jordbruksfastighet. (m) () () () () () ()
mot · G6021714 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1714 m. fl. Hundens betydelse i samhället tog 1980 ett beslut som bl. innebar att kommunerna själva skulle få bestämma hundskattens övre gräns och att olika avgift skulle kunna tas ut i olika delar av en kommun. Det resulterade i att 145 av landets då 279 kommuner direkt höjde hundskatten med varierande belopp. I den del kommuner har man djursjukhus och dylikt, som tar större delen av de medel man får in, men i de flesta fall går skatten in i den vanliga budgeten utan att något görs för hundarna. Många hundägare anser därför att hundskatten är en straffavgift och låter bli att betala den. Det beräknas att 150 000-200 000 på detta sätt smiter från hundskatten. På samma gång hotas djursjukhusens jourtjänst på många håll i landet av kostnadsskäl. Två av de tre eller fyra karantäner som finns i vårt land hotas av konkurs. Det behövs forskning om hundar och bättre hundägareutbildning, för att få bort en del av de problem som hundar framför allt i tätorter kan orsaka. Hunduppfödare kan vara av varierande slag, och därför behövs inspektion av dessa till fromma för hundköpare och seriösa uppfödare. En utredning borde titta på dessa problem liksom på behovet av en obligatorisk ID-märkning, vilken bl. a. skulle ha stor betydelse för att få bättre kontroll för att kunna hindra att t. ex. rabies kommer in i landet. I utredningen borde övervägas om en statlig hundavgift liknande jaktvårdsavgiften borde kunna tas ut i stället för hundskatt. De kommuner som har avgifter för t. ex. djursjukhus, hundrastplatser och utbildning av hundägare bör naturligtvis få anslag till detta av dessa medel. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om en översyn av stöd och avgifter för hundverksamheten.
mot · G6021715 · 1983-01-25 00:00:00 — Skattelättnader vid bildande av bostadsrättsförening Det finns ett växande intresse bland boende i hyreshus att förvärva det hus de bor i och omvandla det till bostadsrätt. Detta intresse för bostadsrätt är ur samhällssynpunkt, positivt och staten bör därför underlätta en fortsatt omvandling. Fastighetsbolag som arbetar med långsiktig förvaltning av egna fastigheter får vid enstaka fastighetsförsäljningar tillämpa gängse reavinstskatteregler, dvs. räkna upp köpeskillingen med inflationen. Någon generell regel för antalet försäljningar som kan genomföras utan att denna skattestatus påverkas finns ej, varför företagen oftast tillämpar en egen säkerhetsmarginal. Vissa mycket stora fastighetföretag bedömer exempelvis att man kan sälja endast tio fastigheter . Det bör framhållas att antalet förvärv inte påverkar bedömningen av skattestatus och att det är antalet registerfastigheter som utgör grunden vid skattebedömningen, vilket innebär att en liten bostadsfastighet ianspråktar samma försäljningsrätt som försäljningen av en stor affärsfastighet. Därest ett ovan beskrivet fastighetsbolag skulle vilja öka antalet försäljningar därför att företagets hyresgäster vill överta hus de bor i ändras företagets skattestatus, vilket innebär att företaget tvingas skatta som för intäkt av rörelse. Därigenom får företaget endast avräkna inköpspriset från försäljningssumman. För en fastighet som exempelvis inköptes för . i dåtida penningvärde och som säljs för 2 milj. kr. får således endast avräknas ett historiskt och försumbart inköpspris. Det är dessutom så att en förändring av skattesatsen påverkar beskattningsreglerna för företagets samtliga fastigheter. Därmed bortfaller incitamentet för långsiktig förvaltning. De större fastighetsbolagen är mot denna bakgrund mycket restriktiva med försäljning till sina hyresgäster. Detta problem kan elimineras mycket enkelt genom ändring i kommunalskattelagen så att försäljning till hyresgäster för omvandling till bostadsrätt undantas vid bedömningen av fastighetsägarens skattestatus visavi reavinstreglerna. Det bör ankomma på utskottet att utarbeta erforderliga författningsändringar. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att ändra kommunalskattelagen så att försäljning till hyresgäster för omvandling till bostadsrätt 1982/83:1715 9 undantas vid bedömningen av fastighetsägarens skattestatus visavi reavinstreglerna. () ()
mot · G6021716 · 1983-01-25 00:00:00 — Beskattningen vid övergång från bostadsförening till bostadsrättsförening Före bostadsrättslagens tillkomst fanns ett stort antal bostadsföreningar. Många av dessa är fortfarande verksamma, och de svarar sammantaget för en inte obetydlig del av den kooperativa sektorn på bostadsmarknaden. Det finns ibland ett intresse för att omvandla en bostadsförening till en bostadsrättsförening. Inte minst om större ombyggnader blir aktuella kan detta möjliggöra att styrelsen med större kraft kan verka för fastighetens upprustning. Många av de föreskrifter som underlättar arbetet i en bostadsrättsförening gäller inte för bostadsföreningen, då den senare inte omfattas av bostadsrättslagen. Viserligen kan många frågor regleras i stadgarna, men det kan ändå ibland anses vara en fördel att gå över till den mer moderna formen bostadsrättsförening. Ett par problem i samband med övergång från bostadsförening till bostadsrättsförening är stämpelskatten och en oklar realisationsvinstskattesituation. När det gäller den sistnämnda frågan är det viktigt att den kommande omläggningen av reaskatten leder till att omvandlingen inte försvåras. Övergång till en bostadsrättsförening innebär ju inte något reellt ägarskifte, vare sig när det gäller fastigheten eller bostadsrätterna. Beskattning och nya ingångsvärden kan inte få bli följden i en situation där någon försäljningsinkomst över huvud taget inte realiserats. bör ge regeringen till känna att det är önskvärt att detta problem beaktas i samband med den kommande propositionen om realisationsvinstbeskattning av bostadsrätter. Även när det gäller stämpelskatten måste beaktas att bostadsrättsföreningens förvärv av fastigheten från bostadsföreningen inte innebär något reellt ägarskifte. bör ge regeringen till känna att det är önskvärt att nuvarande regler på denna punkt ses över. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande realisationsvinstskatt, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande stämpelskatt.
mot · G6021717 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1717 Förenklad deklarationsblankett för pensionärer och löntagare sade en äldre kvinna till mig: närmar sig den bekymmersamma tiden då jag skall deklarera. Hon har sin folkpension och en mindre bankränta som sina enda inkomster men känner ändå oro inför uppgiften att deklarera. Värmlandskvinnan är inte ensam om att känna oro. Många personer speciellt äldre - upplever deklarationsupprättandet som en krånglig och besvärlig uppgift. Huvudskälet till denna känsla är att man betraktar deklarationblanketterna som alltför invecklade. Jag har tidigare i motion påpekat att man i flera andra länder har ett betydligt enklare system att uppge sina inkomster. I har man t. ex. infört en enkel Förklaring (Erklasring), där personer med endast pension, lön eller mindre inkomst av kapital anger detta och sedan endast behöver underteckna denna förklaring. Man slipper således fylla i deklarationsblanketten i övrigt. Enligt uppgift har man god erfarenhet av denna förenkling. Det förenklade systemet har gjort att ca 1,1 miljoner deklarationspliktiga danska medborgare endast behövt avge förklaringen. Jag anser att det också i vårt land borde gå att införa ett enkelt system där pension eller lön kunde anges och sedan lätt kontrolleras av . Genom en sådan åtgärd skulle ett mycket stort antal av de närmare 6 miljoner deklarationspliktiga personerna i få ett betydligt förenklat sätt att redovisa sin årsinkomst. Jag är medveten om att en utredning är tillsatt med direktivet att undersöka bl. a. frågan om deklarationsblanketternas utformning. Enligt min mening borde utredningen - skatteförenklingskommittén - arbeta så snabbt att en ny starkt förenklad blankett kunde tas i bruk vid avgivande av nästa års deklaration. Med hänvisning till det anförda vill jag hemställa att begär att regeringen vidtar åtgärder för att införa en ny, förenklad deklarationsblankett, som kan tas i bruk redan vid avgivande av deklaration .
mot · G6021718 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1718 Tredje vice talmannen och för diabetiker samt för mag- och tarmsjuka För vissa sjukdomsgrupper leder kosthållet till betydande merkostnader. Detta har när det gäller diabetikema bevisats av samt i en undersökning som låtit göra vid . Kostnadsökningarna har beräknats till . Samma är förhållandet när det gäller mag- och tarmsjuka. Dessa måste äta fettreducerad kost och näringstillskott för att hålla sig friska. Fördyringen har beräknats till samma belopp som ovan angivits. I skattelagstiftningen finns möjligheter för ovannämnda sjukdomsgrupper att yrka avdrag för väsentligen nedsatt skatteförmåga på grund av sjukdom m. m.. De beloppsgränser som gäller för att komma i åtnjutande av detta extra avdrag i deklarationen är emellertid på en sådan nivå att knappast någon med heltidsarbete kan få göra detta avdrag. Därför föreslås att i stället för att knyta avdraget till skatteförmågan och den taxerade inkomsten bör ett avdrag på slutskatten, s. k. skattereduktion, införas. Avdraget bör vara lika för alla med konstaterad diabetes samt tarm- och magsjukdom Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att frågan om skattereduktion för diabeteskost samt tarm- och magsjukas merkostnad bör bli föremål för utredning.