mot · G602922 · 1983-01-21 00:00:00 — m. fl. Bröstkörtelcancer är den enskilda cancerform som är vanligast i trots att den nästan uteslutande drabbar kvinnor. I hela och är bröstcancer en mycket vanlig sjukdom hos kvinnor och en viktig direkt dödsorsak. I olika undersökningar, bl. a. en utförd av Lagon 1975, visas att antalet bröstcancerfall är i stigande i hela västvärlden. Någon minskning i dödligheten kunde enligt denna undersökning inte påvisas. Eftersom dödligheten i bröstcancer uppenbarligen inte mera påtagligt minskat, måste man konstatera att insatta åtgärder som operation och strålbehandling inte lett till det resultatet att man i högre utsträckning nu kan definitivt bota denna cancerform. Dock har dessa åtgärder självfallet betydelse för att förlänga den tid man lever med sin sjukdom och ge en ökad livskvalitet genom minskat lidande. Ingen ifrågasätter att varje patient skall erbjudas behandling. Då behandlingsåtgärderna i syfte att bota sjukdomen gett nedslående resultat, har stora förhoppningar ställts vid tidig upptäckt för att i denna fas kunna förbättra behandlingsresultatet. Allmänt sett borde det förhålla sig så att en upptäckt av en cancertumör i tidigt skede skulle ge bättre behandlingsresultat bl. a. av det skälet att den då inte hunnit utveckla dottersvulster. Detta gäller för flera cancerformer men när det handlar om bröstcancer har man ännu inte genom vetenskapliga studier kunnat visa på ett förbättrat resultat på . Av denna anledning pågår nu ett försök med screeningundersökning (undersökning av population med avseende på hälsotillståndet) med mammografi i två landstingsområden, och , det s. k. . Under projektets gång har man funnit att utvärderingen av undersökningen tar betydligt än man först räknade med. Det är därför oroande att departementschefen i budgetpropositionen från Socialdep. 1982/83:100 under punkten H:9 räknar med att bidragen till försöksverksamheten skall upphöra i och med utgången av /84. På grund av utredningens innehåll finns det ingen möjlighet att forcera utvärderingen som beräknas vara färdig 1985. är unikt i världen och denna inställning från statsrådet får ej äventyra projektets möjligheter att slutföras. finns det utrustningar ute i landstingen som ger möjlighet att klara mammografiundersökningar i den omfattning som krävs. Tillgången till personal för screeningverksamhet är dock otillräcklig. arbetar f. n., på uppdrag av regeringen, med att organisera utbildningar för att kunna komma till rätta med bristen på röntgenläkare och övrig personal kunniga i arbete med mammografi. Kosten har visat sig ha betydelse för uppkomsten av cancer. När det gäller bröstcancer kan man se sambandet till fettintagets storlek, enligt . En ökad risk för bröstcancer föreligger om kosten innehåller mycket fett. Många studier visar dessutom att kostens fettinnehåll är den miljöfaktor som har den största betydelsen för uppkomsten av bröstcancer. Den bakomliggande mekanismen känner man ännu ej till. Det är därför viktigt ur även denna synpunkt med hälsoupplysning om kostens betydelse. Andra undersökningsmetoder för att tidigt upptäcka bröstcancer prövas. Självundersökning enligt en modell som genomförs i prövas i vissa län. Ultraljudundersökningar pågår även som försöksverksamhet. Risken för bröstcancer ökar ju med stigande ålder. Det är ovanligt med insjuknande . En massundersökning kontinuerligt skulle alltså röra kvinnor . Fram till dess att beslut kan fattas med stöd av projekt bör tidig diagnos och adekvat behandling ändå kunna erbjudas alla kvinnor som söker läkare på grund av oro för brösttumör. Inte minst det psykologiska stöd som dessa patienter behöver uppmärksammas. Här gör frivilliga organisationer med kvinnor som själva bröstopererats en stor insats. Mot bakgrund av det anförda yrkar vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utvärderingen av mammografiundersökningen i och så att den fullföljs och tillförsäkras resurser för . () ()