mot · G6022000 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Den största utgiftsposten på område blir också /84 subventioneringen av s. k. baslivsmedel. kommunisterna framtvingade en höjning med . i samband med riksdagsbeslutet att höja mervärdeskatten. Avsikten är att med höjning av livsmedelssubventionerna neutralisera momshöjningen fr. o m. . antyds att livsmedelssubventionerna är motiverade av fördelningspolitiska skäl. , som motsatte sig höjningen av mervärdeskatten fr. o.m. och också höjningen av livsmedelssubventionerna, menar att det finns bättre sätt att stödja utsatta grupper när levnadskostnaderna stiger, framför allt genom höjda barnbidrag och flerbarnstillägg. Denna inställning överensstämmer också med slutsatserna från en rapport till expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, Inkomstomfördelningseffekter av livsmedelssubventioner (Ds B 1982:7). Livsmedelssubventionerna bör därför minskas med (för /84 ) vilket innebär att enbart mjölken fortsättningsvis är subventionerad. I vår motion om den ekonomiska politiken föreslås denna nedtrappning kombineras med sänkning av mervärdeskatten och höjning av barnbidragen. I budgetpropositionen aviserar jordbruksministern en särskild proposition om reglering av priserna på jordbruksprodukter. förutsätter att det härvid ges utrymme till förnyad prövning av livsmedelssubventionernas storlek. Svensk jordbruksnäring har svåra ekonomiska problem orsakade av inflation och högt ränteläge. Konsumtionen av jordbruksprodukter ökar långsamt. har produktionen ökat. Särskilt nyetablerade jordbrukare har sökt möta dålig räntabilitet med en ytterligare stegring av sin redan mycket rationella och intensiva jordbruksdrift. Detta har orsakat stora överskott av jordbruksprodukter som i huvudsak måste avsättas utomlands med ökade exportkostnader som följd. Vi avvisar tanken på etableringskontroll som medel för att komma till rätta med problemet med överskottsproduktion. vill understryka vikten av att staten medverkar till åtgärder för att utveckla och främja exporten av livsmedel. I en rapport avgiven av en arbetsgrupp tillsatt 1981 av dåvarande jordbruksministern och rubricerad Ökad export av högförädlade livsmedel redovisas både svårigheter och möjligheter vid försök till ökad export av förädlade jordbruksprodukter. Regeringen bör få i uppdrag att framlägga ett åtgärdsprogram. Det kan framhållas att en väsentlig förutsättning för att svensk livsmedelsindustri skall utvecklas i en såväl ur branschens som samhällets synpunkt positiv riktning är bl. a. tillgång till större marknader genom ökad export. Förädlingen av råvaror och distributionen av färdiga livsmedel är viktiga led i vårt lands livsmedelsförsörjning, liksom den industri som förser bl. a. jordbruket och livsmedelsindustrin med produktionsmedel. Utvecklingen inom dessa led kännetecknas av en koncentration av såväl ägandet som av produktionen. Effektiviteten är emellertid hög. Detsamma gäller distributionen av förädlade produkter. Jordbruk, som viktigt inslag i regionalpolitiken, är högst beroende av rationalitet och kostnadsutjämning för erforderliga transporter. Statliga insatser inom jordbrukspolitiken bör i ökad utsträckning inriktas på att stödja kombinerade jord- och skogsbruk. Enskilt ägda familjejordbruk bör vara den dominerande ägandeformen. Lantbruksstyrelsen disponerar för förvärv av mark från domänverket och skogsbolag en rörlig kredit om f. n. 200 milj. kr. Regeringen föreslår att krediten sänks till 150 milj. kr. för att senare successivt avvecklas. Detta mot bakgrund av att regeringen föreslår att skogsmark som utbjuds av skogsbolag i första hand skall erbjudas domänverket. kan acceptera sänkningen av beloppet för krediter till 150 milj. kr. , men inte att marken i första hand skall erbjudas domänverket. Vi yrkar således på att den förvärvade marken skall användas till att förbättra ägostrukturen i skogsbruket och för att förstärka kombinerade jord- och skogsbruksföretag med skogsmark. biträder förslaget om att skördeskadefonden (som uppgår till 470 milj. ej tillförs medel från staten för /84. Detsamma bör givetvis gälla för näringen som enligt reglerna har att tillskjuta samma belopp till fonden i fråga som staten. Det är anmärkningsvärt att administrationen av skördeskadeskyddet kostar nära 38 milj. kr., när t. ex. utbetalningarna skador bara var 18 milj. kr. Administrationen måste därför ses över i syfte att minska kostnaderna. Vattenbruk bör underlättas. Detta kan ge sysselsättning och mer egen fisk för konsumtion. De fiskprodukter vi konsumerar i är f. n. till importerade. är därmed världens största importör per capita av fisk. Den rapport för som lämnats av Styrgruppen för vattenbruk bör kunna ge vägledning för hur vattenbruket kan stimuleras. En mindre förstärkning ges skogsbrukets och jordbrukets forskningsråd. Huvuddelen av de extra pengarna går till skogsproduktionsforskning och skogskartering. Det är väsentligt att även miljöforskningen beaktas i detta sammanhang. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att beslutar att till Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område för /84 beräkna ett förslagsanslag av , 2. att som sin mening ger regeringen till känna att den tillsatta livsmedelsutredningen bör beakta vad som i motionen anförs om jordbrukspolitikens inriktning, 3. att avslår regeringens förslag om att skogsmark i första hand skall erbjudas domänverket, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om behovet att minska administrationskostnaderna för skördeskadeskyddet, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om utveckling av vattenbruket. () () () () () () () ()