mot · G7021828 · 1983-01-01 00:00:00 — vice talman m. fl. majoritet beslöt att ge regeringen uppdraget att komma med förslag om införande av fritt handredskapsfiske utefter . , kring och i de fem stora insjöarna. Förslaget kom efter en ingående utredning - fiskevattenutredning. I denna beslöt man enhälligt att inte föreslå någon inlösen av fisket på . Alla deltagande partier inkl. socialdemokraterna var eniga om detta. Sakfrågan har inte ändrats sedan utredningen . Där talas om de konflikter med skärgårdens traditionella näringar och med naturvården som kan uppstå. Dessa argument har snarare accentuerats. För att vidmakthålla en levande skärgård krävs att det finns många bärkraftiga näringsgrenar i skärgården. Fisket är en mycket viktig sådan. Inte bara för alla yrkesfiskareheltid eller binäring - utan även för dem som nyttjar fisket som en turistisk inkomstkälla. Naturvården har sagt ifrån. Med allt större skaror besökare i skärgården kommer ökade krav på fredningsområden och fredningstider. har en rad demonstrationer skett - yrkesfiskare på ström, skärgårdsting, namninsamlingar etc. Uppenbarligen är motståndet mot förslaget stort, inte bara från skärgårdsbornas sida. Många viktiga argument finns mot förslaget. Ett fritt och intensivt fritidsfiske kommer att kunna åderlåta bestånden av t. ex. gädda och gös så att ett yrkesfiske efter dessa arter inte blir lönsamt. Detta finns det redan exempel på i kommunala kortfiskevatten och är dessutom välkänt bland fiskebiologer. Yrkesfiske efter dessa arter är en viktig inkomstkälla för många skärgårdsbor och även nyetablerade fiskare satsar på detta eftersom dessa fiskar är bra betald exportvara. Ett intensivt fritidsfiske ökar skadorna på yrkesfiskarnas redskap. 1 t. ex. är problemet så stort att kommunala kortfiskevatten ej kan kombineras med yrkesfiske. Kommunerna har slutat att upplåta vissa vatten på grund av ökande konflikter. Många skärgårdsbor kombinerar yrkesfiske med att upplåta vatten till fritidsfiske i lagom proportioner. Ett fritt fiske tar bort denna inkomstmöjlighet. Turismen planeras att öka i skärgårdsområdet. Fritidsfisket är en framtida allt viktigare inkomstkälla. uppmanas skärgårdsborna att engagera sig i turismen. Men när det kommer till kritan så skall de tydligen fösas åt sidan. Många öar är naturligt skyddade för ett intensivt friluftsliv genom grunda farvatten, ogästvänliga stränder och avsaknad av badklippor. Detta skydd upphör automatiskt om fisket blir fritt, för då kommer fritidsfiskarna att söka sig dit eftersom dessa öar ofta är bra fiskeplatser. En stor grupp fritidsfiskare kommer ut redan tidigt . De rör sig just i själva strandzonen, dvs. den absolut mest känsliga delen av skärgården med alla kustens häckande fåglar. Om ett fritt fiske genomförs kommer direkt krav på nya fågelskyddsområden. ornitologiska förening har tagit upp detta problem. Man önskar givetvis inte att den stora grupp som önskar ett mer försynt naturumgänge skall bli utestängd från allt större områden. Föreningen föreslår att fritt fiske endast skall bli tillåtet från båt och ej närmare land än . Kostnaderna för en inlösen har av en del motionärer uppskattats till ca 50 milj. kr. En rad instanser har kommit till avsevärt högre belopp. Själva inlösen kan komma att kosta ca 200 milj. kr. Därtill kommer själva inlösenprocessen som kan bli lika dyr. Denna kostnad skall antingen tas av skattemedel, vilket är synnerligen tveksamt eller avgiftsfinansieras - och då kan man sluta tala om fritt fiske. Enbart för att bära systemets byråkrati och inte minst kontroll lär ett sådant riksfiskekort knappast kosta . kan ett fiskekort för 500 ha skärgårdsvatten kosta . för hela familjen. Ytterligare rader av problem finns att peka på. Ett av de viktigaste är att en inlösen i många fall kommer att slå snett. På samma vis som i lantbruket är många yrkesfiskare arrendatorer. Man kanske har ett eget vatten men måste komplettera med arrenden för att få det att bli lönsamt. Vid en inlösen kommer förvisso vattenägaren att kunna ställa anspråk på ersättning men den yrkesverksamme skärgårdsbon kommer att se sin framtid i allt dystrare färger. har ett konkret förslag om en satsning på bildande av fiskevårdsområden kommit från LRF, ostkustfiskarna, fiskevattenägarna och skärgårdsföreningarna. Med hjälp av fiskevårdsområden vill man lösa balansgången mellan yrkes- och fritidsfiske, naturvården och skärgårdsborna. Det innebär att fiskekortsmedel tillförs skärgården , verklig fiskevård kan bedrivas, tillsynen kan ordnas. Värdefullt är också att vi får ett rimligt utbud på fritidsfiskemöjligheter. är på olika vis t. ex. över hälften av Östgötakustens enskilda fiskevatten upplåtna till fritidsfiske. Många av dessa upplåtelser kan bli fiskevårdsområden och därmed öppnas för ännu fler. Det är avslutningsvis viktigt att komma ihåg att fritidsfiskarnas organisation aldrig har krävt fritt fiske. De vill kunna komma till fler fiskevatten men har inget emot fiskevårdsområden där var och en fritidsfiskare gör rätt för sig i förhållande till hur mycket hon eller han vill fiska. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om nödvändigheten av att underlätta och påskynda arbetet med bildandet av fiskevårdsområden i stället för införande av ett fritt handredskapsfiske, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen i övrigt anförts. () () () () () () () () () () ()