mot · G602647 · 1983-01-19 00:00:00 — m. fl. Bättre nyttjande av vår elproduktionskapacitet energisituation karakteriseras å ena sidan av ett mycket stort oljeberoende och å andra sidan av ett växande elöverskott på grund av den kraftiga utbyggnaden av kärnkraften. Mot denna bakgrund är det mycket viktigt att elöverskottet utnyttjas så effektivt som möjligt för att minska oljeberoendet. Detta måste dock ske så att vi bevarar den energipolitiska handlingsfriheten och inte bygger fast oss i ett elberoende och därmed i kärnkraftsamhället. Folkomröstningen gav ett klart besked om att kärnkraften successivt skall avvecklas. En möjlighet att förena dessa syften är att använda elströmmen, som har hög energikvalitet, till att via värmepumpar förädla de stora mängder billig energi med låg kvalitet, som finns i naturen och i form av spillvärme. Som exempel på energi av låg kvalitet (låg temperatur) i naturen kan nämnas värmen i luft, havs- och grundvatten samt jorden. Spillvärme förekommer t. ex. i form av renat avloppsvatten och olika typer av industriell spillvärme. Med hjälp av värmepumpar skulle det med väl känd teknik vara möjligt att ersätta med 1/3 elström och 2/3 energi av låg kvalitet. Detta skulle innebära en minskad oljeförbrukning med 4-5 miljoner m3 olja, vilket med dagens oljepriser motsvarar i förbättrad bytesbalans. Tekniken att förädla energi av låg kvalitet skulle innebära att elöverskottet utnyttjades så effektivt jämfört med direktel för uppvärmning. bevaras den energipolitiska handlingsfriheten eftersom större värmepumpar med mycket god ekonomi även kan drivas med bränsle- eller gasmotor samt ångturbin och indirekt bränsledrift via elström från kraftvärmeverk. Som energikälla kan därför förutom el användas t. ex. torv, flis, metangas, etanol osv. En värmepumpanläggning förbrukar f. ö. bara ca 1/3 så mycket bränsle som om motsvarande värmemängd skulle produceras i en vanlig värmepanna. Det blir därigenom mer rimliga kvantiteter alternativt bränsle som behövs . .12 .11 .10 . Figuren ovan visar hur värmepumparna bör placeras in i t. ex. fjärrvärmesystem för att elkapaciteten skall utnyttjas bäst. Under de kallaste perioderna dominerar kraftvärmen och värmepumpsdriften begränsar i mycket ringa grad möjligheten till kraftvärmeproduktion under tid då vi har stort behov av elström. Värmepumpsalternativet i denna utformning medverkar till att utjämna årstidsvariationen i elströmsförbrukningen och bibehåller i stort sina möjligheter till kraftvärmeproduktion när den bäst behövs. Skall vi rätt utnyttja värmepumpar måste vi emellertid sänka temperaturerna i våra värmesystem. Gjorda utredningar visar att detta är fullt möjligt. De lägre driftstemperaturerna ger väsentligt lägre värmeförluster i fjärrvärmens kulvertsystern. Med dagens energipriser betalar detta hela eller huvuddelen av anpassningskostnaden. Vid kallare väderlek än några få minusgrader måste emellertid t. v. traditionell eldning komplettera värmeförsörjningen. En kraftig satsning på utbyggnad av ett system med värmepumpar skulle ge många nya arbetstillfällen och en teknisk utveckling och kunnande som kan bli en industriell spjutspets för svensk export. En mycket översiktlig bedömning tyder på att tillverkning och installation av det antal värmepumpar som krävs för att ersätta ovannämnda kostar i storleksordningen . Detta motsvarar ca 20 000 årsarbeten. Enligt vår uppfattning bör målsättningen vara att genomföra en sådan satsning som här föreslagits . Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att hemställa att regeringen ser över reglerna för bl. a. oljeersättningsfonden och energisparlånen så att ett bättre utnyttjande av vår elproduktionskapacitet på det sätt som redovisats i motionen gynnas i högre grad än . () () minab/gotab 1983 73431