mot · G602553 · 1983-01-19 00:00:00 — Motion 1982/83:553 m. fl. SIDA-bidrag genom sektionen för enskilda organisationer Det bistånd som SIDA kanaliserar genom de enskilda organisationerna har alltmer kommit att framstå som en av de mest effektiva delarna av svenskt bistånd. Uttalanden som stöder detta påstående har ofta framförts både i den allmänna debatten i massmedia och av företrädare för , , regering och riksdag. Resurserna som har ställts till förfogande för dessa organisationer har visserligen ökat kraftigt men är i absoluta tal en relativt liten summa och utgör endast av SIDA:s totala budget. Svårigheterna för bilateralt och multilateralt bistånd att nå fram till de fattigaste grupperna är allmänt omvittnade. Här har de enskilda organisationerna unika möjligheter att komplettera det viktiga bistånd som ges via de bilaterala och multilaterala kanalerna. Deras verksamhet är oftast inriktad på de mest eftersatta grupperna, de handikappade, de landlösa, de fattiga bönderna, kvinnor och barn. Man arbetar i de fattigaste länderna och har också möjlighet att nå fram till lokalbefolkningen i länder som har regimer som gör det omöjligt att ge bistånd bilateralt. Arbetet bedrivs oftast vid konkreta projekt i liten skala och med hjälp av personal med god kunskap om och stort intresse för landet och uppgiften i fråga. Mer än 500 volontärer stöds via det här anslaget. De ovannämnda faktorerna har lett till att påtagliga resultat av biståndsinsatserna har kunnat redovisas till förhållandevis ringa kostnader. De enskilda organisationer som har fått bidrag från E-sektionen uppgår till över 100. De största mottagarna är de fackliga organisationerna, handikapporganisationerna, humanitära organisationer (Rädda barnen. Frikyrkan hjälper), kooperationen, kvinnoorganisationer, missionsorganisationer och volontärorganisationer (SVS, m. fl.). Bakom dessa organisationer står miljoner svenskar som medlemmar eller stödjande och den betydelse för allmänhetens biståndsvilja som en sådan förankring har kan inte överskattas. De enskilda organisationernas biståndsverksamhet är inte av större omfattning än att den är överskådlig och hanterlig. Administrationskostnaderna kan hållas låga och en hög flexibilitet är möjlig vilket gör hjälparbetet effektivt. Bidragen har ökat både procentuellt i förhållande till SID A:s totala budget och i kronor räknat, men /84 föreslås att ökningstakten nästan avstannar. Vi anser att en fortsatt ökande andel av bistånd bör kanaliseras genom de enskilda organisationerna. bör vara kravet på egeninsats och organisationernas kapacitet att administrera, inte brist på statliga medel. Nya organisationer, bl. a. handikapporganisationer och en del missionsorganisationer, har först börjat satsa på utvecklingsprojekt med SIDA-stöd, och när intresset har vaknat och planer har utarbetats i samarbete med systerorganisationer i så är det plötsligt brist på medel. På grund av de stora kostnadsökningarna har man beslutat om en kraftig höjning av volontärstödet från 60 000 per volontär och år till 85 000 per volontär och år från . Med drygt 500 volontärer tar endast detta beslut i anspråk mer än hälften av den föreslagna ökningen på 25 milj. kr. och möjligheterna för organisationerna att fullfölja påbörjade insatser och initiera ett rimligt antal nya välbehövliga och välplanerade projekt är mycket små. Som exempel på projekt som är planerade för nästa budgetår men som kan komma att behöva uppskjutas kan nämnas följande. Handikapporganisationernas internationella biståndsstiftelse, SHIA Insats för döva i . , som inom sig bildat en särskild u-landsgrupp, har genomfört en SID A-stödd utredning avseende budgetstöd till dövorganisationer och stöd till undervisning av döva i . Medelsbehovet för denna insats uppskattas tillO,5 milj. kr. 1983/84. Projektet inryms inte i SIDA:sindikativa rambelopp avseende detta budgetår. Insats för synskadade i . genomför ett utbildningsprojekt för vuxna synskadade i . Inom projektets ram har en försöksverksamhet pågått med syfte att ge synskadade sysselsättning efter utbildning. Denna försöksverksamhet har lett till att flera synskadade nu är ekonomiskt självförsörjande och SRF föreslår förlängning av den sysselsättningsskapande delen av projektet. Detta förutsätter svenskt stöd med ca 0,5 milj. kr. /84 utöver tidigare beviljat bidrag till projektet. Mådra- och barnavård på . har under 5 1/(1977-1983) stött uppbyggnaden av den förebyggande mödra- och barnavården på . En ny ansökan om fortsatt stöd kommer att inlämnas till SIDA . Medelsbehov 1983/84 ca 1,6 milj. kr. Mödra- och barnavård på /Principe. påbörjade Rädda barnen ett samarbete med /Principes hälsovårdsministeri um om uppbyggnaden av den förebyggande mödra- och barnavården på /Principe, Ett projekt som är planerat att pågå . Medelsbehov från SIDA 1983/84 ca 1,2 milj. kr. SKM har i samarbete med sin indiska systerkyrka i drivit ett byskoleprojekt med vuxenundervisning, alfabetisering och uppförande av primärskolor. Projektet har varit mycket framgångsrikt särskilt vad gäller medvetandegörande av fattiga på landsbygden. Etapp II som skall genomföras i en mer eftersatt del av var planerad att starta nästa budgetår. Medelsbehov 1983/84 ca 3 milj. kr. PMU har börjat röjnings- och planeringsarbete för ett odlingsprojekt i Aipa, . har man kunnat betala arbetarna med hjälp av majs som man har fått till skänks. Ett stort antal människor skulle dra nytta av det här projektet om medel ställdes till förfogande så att det kunde utvecklas som planerat. Med nuvarande ramar finns det ingen möjlighet att genomföra detta projekt. Medelsbehov 1983/84 ca 1 milj. kr. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi 1. att för sin del uttalar sig för att inom ramen för SID Ars budget genom omfördelning av 20 milj. kr. medelsbehovet för sektionen för enskilda organisationer skall uppgå till 235 milj. 2. att för sin del uttalar sig för att andelen av svenskt bistånd via sektionen för enskilda organisationer inom en överskådlig framtid skall fortsätta att öka. () () 1* 1982183.