ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G6021889 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1889 Ökad utbildning av kvinnor i datateknik Datatekniken har avancerat så mycket att vi nu allt oftare talar om det datoriserade samhället. Datoriseringen kommer troligen att påverka oss alltmer vad gäller arbetsliv, samhällsservice och även privatliv. Många skräms av den starkt expanderande datatekniken och fruktar att den kan medföra arbetslöshet, centralstyrning, kontroll och övervakning. En del människor ser i stället i datatekniken fantastiska möjligheter till ett rikare liv. Datoriseringen har redan visat sig medföra förändringar av arbetsuppgifterna för många människor. Somliga har fått ett mer enahanda och monotont arbete, medan andra - en minoritet - har fått mer intressanta och stimulerande arbetsuppgifter. Erfarenheterna har redan visat att det är främst kvinnor som på grund av datoriseringens effekter kommit att få de enahanda och monotona arbetsuppgifterna, medan männen i större utsträckning fått de mer avancerade och därmed de mer intressanta arbetsuppgifterna. I ett land som vårt med ett demokratiskt styrelsesätt är det mycket viktigt att människor upplever att de kan vara med och påverka samhällsutvecklingen. Möjligheterna att styra datatekniken är i hög grad beroende av vilka som förmedlar kunskaper om datorer och deras effekter, vilken kunskap som förmedlas och vilka som får utbildningen. Det är därför viktigt att även flickor och kvinnor uppmuntras att skaffa sig grundkunskaper om datatekniken och dess effekter. Men det är också angeläget att många kvinnor uppmuntras att skaffa sig en mer avancerad utbildning i datateknik för sin framtida yrkesutövning. Med hänvisning till vad som här anförts hemställs 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts, så att åtgärder vidtas för att stimulera flickor och kvinnor att skaffa sig grundläggande kunskaper i datalära, 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts, så att åtgärder vidtas för att stimulera flickor och kvinnor att i större utsträckning än vad som sker skaffa sig en avancerad utbildning inom dataområdet.
mot · G602189 · 1983-01-12 00:00:00 — Motion 1982/83:189 m. fl. Vallokalernas tillgänglighet för handikappade Vid de allmänna valen 1982 visade det sig att det fortfarande finns vissa vallokaler som är svårtillgängliga för handikappade och rörelsehindrade. Ur demokratisk synpunkt är detta förhållande otillfredsställande. Alla måste ha samma möjligheter att delta i de politiska valen. Förbättringar av vallokalerna har skett, men dessa tycks inte ha varit tillräckliga. Därför är det nödvändigt med åtgärder som ger nämnda grupper samma möjligheter att rösta i vallokal som övriga röstberättigade. Flelst bör vallokalerna ligga i samma plan som entrén. Om trappor måste finnas får sådana anordningar göras att det blir möjligt för rullstolsbundna eller för personer som tvingas använda kryckor eller andra hjälpmedel att utan hinder ta sig in till röstförrättningen. Kommunens valnämnder bör ansvara för att alla vallokaler har en godtagbar funktion för handikappade och rörelsehindrade. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om de allmänna vallokalernas tillgänglighet för handikappade och rörelsehindrade. () () () () ()
mot · G6021890 · 1983-01-25 00:00:00 — 1982/83 1890-1899 Motion 1982/83:1890 m. fl. Utbildning vid högskolan i för turistnäringens behov Turistnäringen blir alltmer betydelsefull inom stora delar av vårt land. I är turismen redan av stor betydelse. Den inbringar ca 400 milj. kr. och sysselsätter ca 2000 personer i länet. Behovet av sysselsättning är som bekant mycket stort i . Mycket talar för att turistnäringen har mycket goda förutsättningar att starkt bidra till att skapa nya sysselsättningstillfällen. Omfattningen beror dock i första hand på vilka förutsättningar som ges för enskild företagsamhet på turistnäringens område. Det är också en fråga om kunnighet hos de människor som arbetar och skall kunna arbeta inom turistnäringen. Kvalitetskravet ökar hos turisterna, speciellt de utländska som i växande omfattning förväntas komma till vårt land. Det krävs således utbildning på turismens och turistnäringens område. Sådan utbildning finns på högskolenivå i och . Men den saknas fortfarande i ett så utpräglat turistlandskap som där även högskola finns. Vi föreslår således att en särskild utbildningslinje på detta område inrättas vid högskolan i . Behovet är särskilt stort bland redan yrkesverksamma inom turistnäringen, men också ungdomar som ännu inte fått arbete utgör ett rekryteringsunderlag till en sådan utbildning som bör ha framtiden för sig. En utbildning inom turism skall lämpligen omfatta bl. a. marknadsföring, ekonomi, administration, kultur, naturvårdsfrågor, fritidskunskap samt vissa beteendevetenskaper. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet och inriktningen av en särskild utbildningslinje vid högskolan i på turistnäringens och turismens område. () () 1 1982/83.
mot · G6021891 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1891 Viss översyn av vuxenutbildningsförordningen I 26 § vuxenutbildningsförordningen (SFS 1975: 165) stadgas beträffande intagning av elever: Den som är bosatt i landet har rätt att enligt bestämmelserna i denna förordning och i mån av tillgång på plats få undervisning inom den kommunala vuxenutbildningen. Denna skrivning innebär att om elever intagits i vuxenutbildning i annan kommun än hemortskommunen, är denna skyldig att utge ersättning till skolkommunen även i fall då den själv anordnar exakt samma kurs och har plats för fler elever. Den enskilda kommunen har alltså inte möjlighet att påverka elevens val av studieort. I praktiken kan denna bestämmelse leda till betydande extrakostnader i form av interkommunal ersättning för en kommun. Som exempel kan nämnas ett fall där en mindre kommun haft elever som läst på annan ort än hemorten och där kostnaden för den interkommunala ersättningen uppgått till över 1,3 milj. kr. En sådan ordning är inte förenlig med god hushållning med kommunala medel. Kommun som kan erbjuda den aktuella utbildningen i egen regi bör därför ges möjlighet att föreskriva att kommuninnevånare skall genomgå utbildning i hemkommunen. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen genomför sådan ändring i vuxenutbildningsförordningen att kommun som anordnar viss undervisning inom den kommunala vuxenutbildningen kan föreskriva att kommuninnevånare som efterfrågar utbildningen i fråga skall genomgå denna i hemkommunen. () BO ()
mot · G6021893 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1893 och av det s. k. vertikala skolsystemet Den svenska skolan har en s. k. horisontell struktur. Vissa skolenheter har emellertid bevarat en vertikal uppbyggnad. Exempel på sådana skolor är i och Ahlströmska skolan i . Det innebär att samtliga elever från till sista årskursen i gymnasiet återfinns i en och samma skola. i har också utnyttjats för av stödd försöksverksamhet. Någon särskild utvärdering av de vertikala skolornas pedagogiska erfarenheter har ännu ej genomförts. Ett av skoldirektion fattat beslut om en sådan utvärdering fullföljdes dessvärre icke. Detta upplevs med rätta som en brist. Det vertikala skolsystemet förtjänar verkligen en utvärdering och då med försteg för som startades av radikala lärare i . Eftersom budskapet i denna motion är att få med på en utvärdering av skolans erfarenheter avstår vi från att nu göra en mera ingående beskrivning av den vertikala skolan. har i tidigare sammanhang haft att ta ställning till förslag av liknande innebörd. Vi vill dock framhålla några egenskaper som vi menar är särskilt utmärkande för den sammanhållna skolan. Det är uppenbart att det vertikala skolsystemet har tillfört skolan nya dimensioner av gemenskap och utvecklat ansvar. Våra egna kunskaper om visar ett väl utvecklat samspel mellan föräldrar, elever och lärare. Detta är ju en grundförutsättning för ett framgångsrikt skolarbete. Det är helt klart att exempelvis i det avseendet kan uppvisa föredömliga resultat när det gäller engagemang för skolans utveckling och fortlevnad. Det är bl. a. dessa erfarenheter som till vara vid den föreslagna utvärderingen. För alla som är intresserade av en bra skola är det självfallet av ytterligare värde att få belyst den vertikala skolans kapacitet i olika sociala miljöer. En utvärdering av det vertikala skolsystemet kan möjligen också ha värde för de familjer som invandrat till och som är ovana vid den svenska skolan. Många skulle säkert betrakta det som en fördel att genom hela skolsystemet ha kontakt med lärare och övrig skolpersonal genom ett direkt föräldraengagemang. Därigenom kan det också hjälpa till att stärka gemenskapen mellan olika familjer i samma bostadsområde. En utvärdering av det vertikala skolsystemet som det fungerar i betyder inte att det enbart handlar om en typisk Stockholmsfråga. Den har ett klart riksintresse, eftersom de vunna erfarenheterna av den vertikala skolan kan få betydelse i den fortsatta debatten om skolans framtida organisation och utveckling. att som sin mening ger regeringen till känna att bör få i uppdrag att utvärdera skolenheter i vilka grundskola och gymnasielinjer är organisatoriskt samordnade.
mot · G6021895 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1895 I budgetpropositionen för 198384 anvisas medel för särskilda utbildningsåtgärder för obehöriga lärare i slöjd 20 poäng. Den särskilda utbildningen föreslås riktad till kommuner med stor andel obehöriga lärare i slöjd. har med motsvarande medel genomfört sådan utbildning. Vid senaste antagningstillfället förelåg svårigheter att fylla utbildningskursen med behöriga sökande. vid i finner det därför mindre angeläget att bedriva denna utbildning i synnerhet som behöriga sökande kan erbjudas en 40-poängslinje inom den reguljära utbildningen vid . Jag vill därför via denna motion förorda att föreslagna medel för sådan särskild utbildning i stället överförs (12 årsstudieplatser) till den tvåämnesutbildning slöjd/annat ämne som redan finns vid . En slöjdlärare med bredare ämneskompetens har nämligen större möjligheter att, i enlighet med läroplanen, fungera i det lagarbete som dagens grundskola kräver. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att medel beräknade i proposition 1982/83: 100 för särskilda utbildningsåt- gärder vid i för obehöriga slöjdlärare i stället bör användas till att öka antalet platser med 12 för utbildningen i av lärare i slöjd och annat ämne.
mot · G6021897 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1897 och för förskollärar- och lågstadielärarlinjen I budgetpropositionen 1982/83:100 bilaga 10 punkt E 7 föreslås planeringsramarna för förskollärar- och lågstadielärarlinjen vid HLS vara 930 resp 96. Förskollärarutbildningen vid HLS är lokaliserad till de fyra institutionerna i , , och . Uppenbara svårigheter har förelegat under de senaste terminerna att fylla av fastställda planeringsramar för förskollärarlinjen. Svårigheterna har företrädesvis gällt institutionerna i och . Vad avser institutionen i föreligger inga indikationer på att förhållandena i detta avseende skulle ändras . Härvid aktualiseras frågan om vilka åtgärder sorn bör vidtas inför /84. I sammanhanget kan konstateras att överläggningar rörande den framtida högskoleutbildningen på har ägt rum mellan HLS, för och . Härvid har bl. a. fastslagits den regionalpolitiska betydelse som frågan måste tillmätas. I den uppkomna situationen med svårigheter att rekrytera studerande till i bör övervägas möjligheten att omvandla studerandeplatser på förskollärarlinjen till studerandeplatser på annan lärarutbildningslinje. Härvidlag kan hänvisas till den kartläggning av lärararbetsmarknaden vad avser antal och andel obehöriga lärare i som genomförts av HLS på uppdrag av för högskoleregion. Studien avser perioden höstterminen 1981-höstterminen 1982. Av utredningen framgår bl. a. att behovet av behöriga lågstadielärare i regionen är stort. fanns 315 obehöriga lågstadielärare. Ur arbetsmarknadssynpunkt är således en dimensioneringsökning av lågstadielärarutbildningen vid HLS motiverad. Med en lokalisering av dessa utbildningsplatser till institutionen i skulle dessutom ges möjlighet till anordnande av en försöksverksamhet med samordnad utbildning av förskollärare och lågstadielärare som ett led i strävandena efter ett närmande mellan förskolan och skolan. Högskolan för lärarutbildning i ställer sig positiv till anordnande av sådan försöksverksamhet med start . För att möjliggöra här förespråkad försöksverksamhet måste de planeringsramar som föreslås i årets budgetproposition för berörda linjer vid HLS ändras. Med beaktande av att lågstadielärarutbildning av ett flertal skäl kräver större ekonomiska resurser än förskollärarutbildning uttryckt i per capitatermer, måste dock en viss dimensioneringsminskning ske i förhållande till budgetpropositionens sammantagna dimensioneringsförslag för de aktuella linjerna. Enligt budgetpropositionens förslag skall 60 av förskollärarlinjens 930 antagningsplatser förläggas till institutionen i . Med beaktande av vad ovan anförts torde en lämplig planeringsram 1983/84 för en samordnad utbildning av förskollärare och lågstadielärare vid institutionen i vara 48 fördelade på 24 platser förskollärare och 24 platser lågstadielärare. Med stöd av vad här anförts hemställs att beslutar fastställa följande planeringsramar för förskollärar- och lågstadielärarlinjen vid högskolan för lärarutbildning i /84 förskollärarlinjen , lågstadielärarlinjen 120 med lokalisering till institutionen i av 24 antagningsplatser från vardera förskollärar- och lågstadielärarlinjen.
mot · G6021898 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1898 Sjöbefälsutbildningen vid högskolan i / Regeringen föreslår i proposition 1982/83:100 att ingen intagning skall ske 1983/84 vid sjökaptens- och sjöingenjörsutbildningarna vid högskolan i /. Dessutom föreslår regeringen att en utredning utses för att se över sjöbefälsutbildningarna i landet. Med vikande konjunktur och strukturförändringar har efterfrågan på sjöbefäl minskat. Trots den reducering av antalet utbildningsplatser som var följden av beslut om sjöbefälsutbildningen tyder många uppgifter på överkapacitet inom sjöbefälsutbildningen. Detta talar onekligen för en reducering av antalet platser inom sjöbefälsutbildningen. Det finns dock anledning att beakta vissa faktorer innan något sådant sker. Flera utredningar har pekat på betydelsen av att närsjöfarten utvecklas. Ett system för kusttrafik mellan landets större hamnar bör utvecklas. belyste detta i en rapport 1977:79 Sjöfartens roll för transportförsöijning och i rapport 1979:1 Närsjöfart. STU och i arbetar f. n. tillsammans i ett utvecklingsarbete med syfte att närmare pröva förutsättningarna för ett landsomfattande närsjöfartssystem. Det kan komma att ställa krav på fler utbildade sjöbefäl, utveckling av nya transportsystem, kombinationer av olika transportalternativ m. m. I det utvecklingsarbetet deltar högskolan i / . Sjöfart av året ger upphov till speciella problem. Annan teknik och erfarenhet erfordras. / har utvecklat en särskild utbildning för sjöfart i isbelagda vatten. Mycket tyder på att ansvaret för personalen på landets isbrytare kommer att få civil huvudman. i har i en utredning pekat på fördelar som skulle kunna uppnås med en sådan förändring. anser att utbildningen av isbrytarpersonal bör förläggas till sjöbefalsskolan vid högskolan i /. Med anledning av vad vi här framfört anser vi det olämpligt att /84 inte anta några studerande på sjökaptens- och sjöingenjörsutbildningen vid högskolan i /. Det vore i stället angeläget att med hänsyn till utredningar om närsjötrafik och issjöfart förorda att högskolan i /får huvudansvaret för den utbildningen i landet. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär uppskov av planerad minskning av utbildningen av sjökaptener och sjöingenjörer vid högskolan i /i avvaktan på att föreslagen utredning framlägger sina förslag och bedömningar. () ()
mot · G6021899 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1899 UHÄ utvecklade i sin anslagsframställning för /82 sin syn på behovet av uppbyggnad av omvårdnadsforskning som ett komplement till den rent medicinskt inriktade forskningen. I enlighet med UHÄ:s förslag avsattes medel dels till i , dels till i för utveckling av omvårdnadsforskning. Dessa båda universitet hade då kommit längst i sitt planeringsarbete. har även medicinska fakultetsnämnden vid i lagt fram en plan för utveckling av omvårdnadsforskningen vid där. UHÄ anser det mycket angeläget att stödja utvecklingen av omvårdnadsforskning även i /och har därför föreslagit att . avsätts till i för detta ändamål. Jag delar de uppfattningar som i och UHÄ har framfört i sina anslagsframställningar och jag anser därför att . bör avsättas till i för detta ändamål. Med stöd av ovanstående hemställs att beslutar ge ett anslag på . till i för att stödja utvecklingen av omvårdnadsforskningen.
mot · G602190 · 1983-01-11 00:00:00 — Motion 1982/83:190 När flyttar till kommer helt andra möjligheter för en värdigare öppningsceremoni att erbjuda sig. Det är angeläget att detta tillfälle utnyttjas. Den form för öppnande som tillämpats vid har med rätta kritiserats för sin torftighet och föga svarande mot det innehåll den skall ge uttryck för: en nationell manifestation, festlig och värdig, av en demokratisk parlamentarisk monarki. är det ingen självklarhet att ett land har ett demokratiskt statsskick, i världen i stort snarare ett undantag än en regel. Därför finns det all anledning att det förhållandet lyfts fram som något att glädjas åt och värna om. Tillfällena till fest och gemensam glädje är sparsamt förekommande i vårt land. De som erbjuds tas väl till vara; idrottsevenemang, nobelfest, årets högtider etc. Därför var det många som saknade den form för öppnande som tidigare ägde rum i rikssalen. gäller det att i tiden skapa en form för öppnande som på ett naturligt sätt uttrycker den medvetenhet om värdet av vårt statsskick som är allmän. Då blir det också naturligt att göra såväl öppningsceremonin i som den gudstjänst som föregår öppnandet tillgänglig för hela landet via radio och TV och inte blott för en utvald speciellt inbjuden mindre krets. Med hänvisning till ovanstående hemställs att uttalar sig för att öppnande anordnas i enlighet med vad som i motionen anförts. minab/gotab 1983 73332
mot · G6021901 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1901 m. fl. Ett viktigt syfte med utbildningsbidragen för doktorander är att främja rekryteringen av de för utbildningen mest lämpade studenterna till forskarutbildningen. För att detta syfte skall uppnås fordras, att utbildningsbidrag för den enskilde framstår som ett realistiskt alternativ bl. a. till yrkesverksamhet utanför högskolan. Proposition 1981/82:106 om forskning m. m. föreslog därför att utbildningsbidragen till doktorander fr. o. m. skall utgå med ett belopp som ansluter till den övre beloppsgränsen inom arbetsmarknadsutbildningen samt därutöver ett särskilt rekryteringsfrämjande tillägg motsvarande ca . Detta ansågs vara en viktig princip som skulle garantera de forskarstuderande med utbildningsbidrag en rimlig standard. Vid ärendets behandling i utskottet förekom ingen annan uppfattning, och fastställde denna princip. Det var därför med förvåning som vi tog del av proposition 100, bil. 10, s. 338-389, där föredragande talar om att utbildningsbidragen för doktorander föreslås återgå till den relation till bidragen inom arbetsmarknadsutbildning, som de hade före . Den höjning som det talas om i propositionen innebär en sänkning i förhållande till den tidigare fastställda principen om en anslutning till den övre beloppsgränsen för arbetsmarknadsutbildning, och förslaget innebär att nivån på utbildningsbidraget ligger mitt emellan högsta och lägsta beloppet för arbetsmarknadsutbildning. Vi anser att detta avsteg från det fattade beslutet kan innebära böljan på en fortsatt relativ försämring av utbildningsbidragets nivå och att därmed syftet med utbildningsbidragen att vara ett realistiskt alternativ till yrkesverksamhet utanför högskolan förfelas. Detta kan inte vi acceptera, och vi föreslår därför att utbildningsbidragen även skall ansluta till den högsta nivån på arbetsmarknadsutbildningen. I det rådande statsfmansiella läget kan vi inte föreslå en höjning av anslaget för utbildningsbidrag, och vi föreslår därför att det av oss framförda förslaget finansieras på så sätt att medlen för de föreslagna 190 nya utbildningsbidragen i stället används för att nivån på utbildningsbidragen även fortsättningsvis skall kunna ansluta till den övre beloppsgränsen på arbetsmarknadsutbildningen. Med stöd av ovanstående hemställs att beslutar att utbildningsbidraget för doktorander knyts till den högsta nivån för utbildningsbidraget inom arbetsmarknadsutbildningen och att denna anknytning finansieras genom att antalet utbildningsbidrag minskas med 190. () HANS NYHAGE (m)
mot · G6021902 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1902 m. fl. I budgetpropositionen föreslås en dimensionering av gymnasieskolans sektorer som i stort bedöms svara mot både arbetsmarknadens behov och kommunernas möjligheter att anordna utbildningar. Förslaget innebär bl. a. att HS-sektorn kommer att minska avsevärt fram t. o. m. /86. I sammanhanget (s. 302 i prop.) förs ett resonemang om bristande samstämmighet mellan genomgången studieväg och yrkesverksamhet efter gymnasieskolan som ger intryck av att humanistisk linje skulle vara ett stort problem. Det anförs att av de ungdomar som inte gått vidare till högskolan arbetade av ungdomarna som genomgått Hlinjen med kameralt och kontorstekniskt arbete. Mot bakgrund av vad som anförs i propositionen vill vi erinra om att intagningen till H-linjen omfattade totalt ca 3 900 elever. Ca hälften av H-eleverna beräknas gå vidare till högskolan. Om man antar att samtliga elever som kommit in i årskurs 1 fullföljer sina studier t. o. m. årskurs 3 skulle alltså högst ca 1 950 H-elever gå till högskolan och - enligt vad som sägs i propositionen - högst ca 1000 elever utgöra de i propositionen åsyftade ungdomarna som sysslar med kameralt och kontorstekniskt arbete. Det sägs inte uttryckligen i propositionen att just H-linjen skall dras ned i omfattning, utan det talas om HS-sektorn. Vi menar emellertid att det föreligger stor risk för att resonemanget i propositionen kan leda till att länsskolnämnderna vid fördelningen av länsramarna alltför mycket begränsar tilldelningen av platser på H-linjen. H-linjen är den enda linjen som ger en bred språklig utbildning (tre moderna språk under tre årskurser). Linjen måste anses vara det naturliga underlaget för rekrytering till högskoleutbildning i andra språk än engelska. Enligt vår uppfattning skulle en neddragning av H-linjen kunna leda till en allvarlig utarmning av språkutbildningen i vårt land. Våra kontaktytor med andra språkområden än det anglosaxiska kommer att minska. Det innebär minskade möjligheter till naturliga och personliga förbindelser på skilda nivåer med länder som i och , för att nämna bara ett par exempel. Vi vill också peka på den uppenbara risken med en neddragning av H-linjen att somliga gymnasieorter kommer att stå utan H-linje. Vi kan inte finna att detta stämmer överens med den övergripande planeringsprincipen för gymnasieskolan, nämligen att varje gymnasieort skall ha ett brett utbud av studievägar, innebärande bl. a. att åtminstone de treåriga linjerna bör vara representerade på gymnasieorten. H-linjen bör inte tillåtas omfatta mindre än 3800 intagningsplatser i årskurs I /84 (detta är lika med förslaget budgetprop.). Vidare bör H-linje finnas på vaije gymnasieort. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Med hänvisning till vad vi nu har anfört hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen har anförts om dimensionering och lokalisering av gymnasieskolans humanistiska linje. () () () () ()