mot · G6021016 · 1983-01-21 00:00:00 — och för försenad idrifttagning av Enligt överenskommelse mellan staten och skall staten ersätta FKA för förluster genom minskad produktion till följd av att byggandet och därmed idrifttagandet av har blivit försenat. Överenskommelsen har enligt vår bedömning minst två brister som måste rättas till om ersättningen skall bli korrekt. Den elproduktion som vid kortvariga toppbelastningar eller vid driftsstörningar i den ordinarie produktionen brukar produceras med hjälp av gasturbin kan knappast ersättas med kärnkraftsel och bör därför inte ingå i ersättningsberäkningarna. beräknas bli försenat 32 månader. Det innebär självklart att det belopp som var investerat i var mycket mindre än om hade varit färdig att ta i kommersiell drift. Räntekostnaden blir givetvis i motsvarande grad lägre. Räntan bör betraktas som en rörlig kostnad intill dess betalning erlagts till entreprenör eller motsvarande. Utbetalt kapital inkl. räntor var för något mer än 3 miljarder. Enligt uppgift beräknas utbetalningarna uppgå till 5,7 miljarder och antas beloppet stigit till ca 7 miljarder. Om färdigställandet av följt de ursprungliga planerna skulle nedlagda kostnader sannolikt varit 7-8 miljarder. FKA skulle alltså i början av den aktuella ersättningsperioden haft minst 4 miljarder mera att förränta. Genomsnitt 30 juni 1984 kan beloppet beräknas till minst 2 miljarder. Med ränta blir det totalt 525 miljoner. Detta är den lägre kostnad som FKA har under aktuella perioden tack vare förseningen. Detta beräkningssätt bör vara helt korrekt med hänsyn till att FKA inte kommer att ha behov av att nyttja hela F 3:s kapacitet under den aktuella ersättningsperioden, utom i det fall övrig kärnkraft fungerar katastrofalt dåligt. Om det inte hade varit så stora problem med skulle det sannolikt aldrig blivit fråga om någon ersättning för produktionsbortfall vid F3, även om den bristfälliga överenskommelse regeringen träffat tillämpats. Skattebetalarna får alltså direkt vara med och betala driftför luster i , och detta har aldrig varit avsikten när ersättning utlovats för . konstaterade CDL i sitt yttrande till att kärnkraftsblocken 11 () och 12 (3) behöver tas i bruk . CDL har alltså konstaterat att rätt utbyggnadstakt för är den som tillämpas genom förseningen. Ett exempel som ytterligare kan belysa den här problematiken är ett ärende som behandlade . SJ tillerkändes då ett extra bidrag motsvarande av totalkostnaden för en tågfärja som tidigarelagts av sysselsättningsskäl. SJ hävdade att den tidigare investeringen gav viss överkapacitet som kostade SJ pengar och detta ville och fick SJ ersättning för. Skulle matematiken för SJ:s ersättning användas för ersättningen till FKA så är risken/chansen mycket stor att FKA skulle få utge betydande ersättningsbelopp till staten för fördelen av att investeringarna i har senarelagts. Det är ändå rimligt att det finns någon konsekvens i statens ersättningsbetalningar och att de inte alltid så markant gynnar motparten. Om de lägre räntekostnaderna adderas till de övriga rörliga kostnaderna enligt överenskommelsen, så är det högst osannolikt att FKA kommer att göra några ersättningsberättigade förluster under 1982-1984. Enligt vår mening bör därför förnyade förhandlingar upptas med utgångspunkt från i motionen framförda synpunkter, och i avvaktan på dessa förhandlingar bör inte anvisa några pengar. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs 1. att avslår proposition 1982/83:100 vad avser den del som rör ersättning om 140 milj. kr. för försenad idrifttagning av reaktorn , 2. att avslår proposition 1982/83:100 bil. 14 i den del som rör ersättning om 200 milj. kr. för försenad idrifttagning av reaktorn .