mot · G602371 · 1983-01-18 00:00:00 — m. fl. Kapitalskatternas andel av de totala skatteinkomsterna har starkt minskat . Utvecklingen har kraftigt inverkat på denna förskjutning. har kapitaltillgångarna förmögenheterna - ökat väsentligt. De större privata förmögenhetsinnehaven har växt och gjort de rika ännu rikare. De gällande beskattningsreglerna har inte nämnvärt påverkat i motsatt riktning. De förändringar som beslutades är icke heller tillräckliga. Både nedgången i kapitalskatternas relativa andel av de totala skatteinkomsterna och den faktiska utvecklingen beträffande ökningen av stora förmögenheter, spekulations- och värdestegringsvinster motiverar enligt vår mening en skärpning av såväl den årliga förmögenhetsbeskattningen som beskattningen av arv och gåvor liksom av realisationsvinster. I sammanhanget föreslår vpk en utredning beträffande värderingsgrunderna för förmögenhetsbeskattningen i syfte att skärpa vissa alltför generösa beräkningsgrunder. I denna motion lägger vpk fram förslag som bör bli föremål för beslut. I en annan motion tar vi upp de principiella utgångspunkterna för vpk:s skattepolitik, som innebär åtgärder på . Hur kapitalskatterna relativt har minskat i andel av de totala skatteinkomsterna kan bl. a. belysas av följande: utgjorde förmögenhetsbeskattningen av den totala statsinkomsten, medan den till hade sjunkit till . Arvs- och gåvoskatterna har genomgått samma utveckling. har de minskat i andel från till . Utvecklingen har gått i samma riktning även om en viss återhämtning kan skönjas . Även vid en jämförelse av de faktiskt redovisade eller i budgeten beräknade statsinkomsterna på dessa områden finner man en relativ och faktisk minskning av dessa skatter. uppgick den utdebiterade förmögenhetsskatten till 647 milj. kr., medan den i budgeten beräknas till 740 milj. kr. Detta visar att en minskning i kronor ägt rum med hänsyn tagen till penningvärdeförsämringen som förmögenhetsökningen vida överstigit penningvärdeförsämringen. Förmögenheter, framför allt större, är ofta sammansatta av olika slag av tillgångar. Exempel på sådana är egnahem, fritidsfastigheter, andra slag av fastigheter, aktier och andra värdepapper samt konst, antikviteter, ädla stenar, metaller m. m. En viss skillnad i värderingsgrunderna kan tänkas. exempel på sådant är innehav av ett eget hem i normalstandard, dvs. i sådant uförande att det faller inom ramen för statlig belåning. I detta fall kan en annan värderingsgrund - lägre - i jämförelse med de förmögenheter som grundas på spekulation eller s. k. sparande i aktier eller liknande prövas. Även i andra fall bör värderingsgrunderna för förmögenhet ses över. I proposition 1980/81:193 om vissa ändringar i kapitalbeskattningen föreslog den borgerliga regeringen, vilket också blev beslut, lättnader av beskattningen av vissa förmögenhetsinnehav. Förslaget innebar att substansvärdet av företagsförmögenheten får reduceras till för kapital som är nedlagt i jordbruk, skogsbruk och rörelse och där den tidigare spärregeln togs bort. I dessa ovan angivna sammanhang måste också invägas vpk:s förslag om skärpning av realisationsvinstbeskattningen och förändring av avdragssystemet. beslutades om skärpningar av skattesatserna för förmögenheter, arv och gåvor. Dessa skärpningar var ett steg i rätt riktning men svarar bara till viss del mot vad vpk krävt. En ytterligare skärpning bör enligt vår mening ske i de högre skikten när det gäller förmögenheter, arv och gåvor. Genom skärpningar endast i de högre skikten angrips de större kapitalinnehaven som viss hänsyn tas till de med mindre förmögenhet förlagd bl. a. till eget hem. I motion 1980/81:1559 redovisade vi hur 20-itopplistan för förmögenhetsinnehav såg ut . , , kan konstateras att flertalet av dem med stora förmögenheter har ökat på dessa i väsentlig grad. De 20 med största redovisade förmögenheterna har på ökat den samlade förmögenheten med inte mindre än 411 milj. kr. För de 10 största gäller att de har ökat med 352 milj. kr. De skärpningar som vidtagits angriper inte de stora förmögenheterna tillräckligt, varför vpk föreslår ytterligare skärpningar i de högsta skikten. Detsamma gäller arvs- och gåvobeskattningen. Ett annat hinder för skärpningen av beskattningen i de högre förmögenhetsskikten är den s. k. 80/85-procentsregeln. Denna spärr innebär att den sammanlagda skatten på inkomst och förmögenhet i princip inte bör överstiga 80 resp. av den löpande inkomsten. Enligt vår mening bör denna regel avskaffas. Beskattningen av förmögenhet bör betraktas som åtskild från beskattningen av inkomst. Förmögenhetsskatten måste ses som en skatt på förmögenhet som, förutom att ge medel till statskassan, skall motverka de nuvarande och kommande klyftorna i förmögenhetsfördelningen. Vpk har under en rad år framfört förslag om ändring av beskattningen av realisationsvinster. Vår utgångspunkt i dessa fall är att den beskattningen måste grundas på följande principer: a) hela realisationsvinsten bör vara skattepliktig, b) även realisationsvinst från avyttring av lös egendom, avsedd för s. k. personligt bruk, bör vara skattepliktig, c) beskattningen av realisationsvinster bör vara av minst samma skärpa som beskattningen av arbetsinkomster. Reglerna om reavinstberäkning ändrades 1980. Av utskottsbehandlingen framgår att en utredning för framläggande av mer långsiktiga lösningar krävs. Den bristfälliga kapitalvinstbeskattningen är en av de största orättvisorna i vårt skattesystem. Grunden till dessa orättvisor står att finna i själva ägandet av marken. Fastighetsägarna häri det kapitalistiska samhället en oinskränkt rätt till markens avkastning. Vid överlåtelse av fast egendom kommer priset att motsvara en kapitalisering av markens förväntade avkastning. Vad som bestämmer denna är dels själva jordmonopolet, dvs. det förhållandet att markarealen är begränsad, dels markens belägenhet, tillgången på mark inom samma område och olika åtgärder från samhällets sida såsom vägbyggande, kommunikationer, kapitalsubventioner vid byggande, m. m. Genom sin äganderätt kan markägaren tillgodogöra sig avkastningsvärdet hos marken. Detta kan ske genom belåning av egendomen eller genom att egendomen upplåts åt annan eller överlåts på annan. I det kapitalistiska krissamhället hårdnar konkurrensen om inflationsskyddad egendom. Detta möjliggör för markägaren att tillskansa sig en större avkastning av sin egendom. Detta kommer vid överlåtelse av marken till uttryck i de stigande priserna. Markspekulation är inflationsdrivande eftersom den är sprungen ur en monopolsituation. Mark- och fastighetsspekulation kan endast stoppas genom att all mark för bostadsbebyggelse, serviceändamål etc. överförs i samhällelig ägo. Härigenom rycks själva grunden för spekulationen undan. Isolerade åtgärder på skattepolitikens område kan inte ändra de grundläggande missförhållandena. Realisationsvinstbeskattningen kan endast ha till uppgift att tillse att vinsterna vid avyttring av fast egendom inte undantas från beskattning. Enighet torde råda kring det faktum att det är den obegränsade avdragsrätten för låneräntor och den frikostigt utformade realisationsvinstbeskattningen. som gett möjligheten till de enorma spekulationsvinsterna. Trots detta har de senaste reglerna ingen anknytning till detta missförhållande. Det principiellt riktiga är att minska effekten och inte medge indexering för den del som lånefinansierats. I förhållande till vpk:s tidigare förslag i denna riktning framlägger vi nu ett modifierat förslag. Även i detta förslag är åtgärderna riktade mot den olyckliga kombinationen ränteavdrag Bestämmande för storleken av det lånade kapitalet, som skall beaktas vid avyttringen, är de sammanlagda gjorda ränteavdragen i förvärvskällan. Detta kan tillgå på följande sätt: Köpeskillingen efter avdrag för kostnader för avyttringen utgör, liksom , den skattepliktiga intäkten. Avdrag får därefter göras med inköpskostnaden och kostnaden för förbättringar. Dessa kostnader får indexeras enligt de regler som gällde före den sista lagändringen. Det uppkomna resultatet skall sedan ökas med värdet av de ränteavdrag som gjorts i förvärvskällan . De skall indexeras. Detta tillvägagångssätt överensstämmer med vad som gäller för åtnjutna värdeminskningsavdrag vid avyttring av fastigheter. Ur principiell synvinkel har förslaget den fördelen att avdrag för ränta alltjämt utgår, men att denna bostadssubvention upphör om fastigheten säljs, i och med att avdraget blir föremål för beskattning. Finner man att nivån på beskattningen blir för hög, kan återföringen av ränteavdraget göras med en schablonmässigt bestämd procentsats. Detaljerna kring ett sådant förslag bör enligt vår mening utredas närmare. Vpk vill vidare avskaffa möjligheten till uppskov med beskattningen vid frivillig avyttring, liksom regeln om tillämpningen av lagen om ackumulerad inkomst på vinst vid avyttring av fastighet. Reavinstbeskattningen av aktier bör skärpas. De nuvarande reglerna om att av vinsten är skattepliktig vid ett innehav av aktierna o. d. bör höjas till . Likaså bör schablonavdraget om . vid beräkning av reavinst återföras till . Reavinstbeskattning av övrig lös egendom Vpk kräver en översyn för att skärpa de skatteregler som gäller för försäljning av egendom som konst, frimärken, bostadsrätter, obligationer, antikviteter, ädelstenar samt guld- och silverarbeten, m. m. F. n. omsätts varor av detta slag för mångmiljonbelopp. Inkomsterna av hanteringen undgår så gott som helt beskattning. I de fall beskattning sker, är denna ineffektiv p. g. a. de bristfälliga reglerna. Detta leder till att välbesuttna grupper i samhället kan inkassera arbetsfria inkomster, som uppkommit genom spekulation i inflationssäkra varor. Detta kan ske utan att det betalas ett öre iskatt. Detta är oacceptabelt. Enligt vpk:s mening kan inte de ofta omtalade problemen med kontroll av efterlevnaden av reglerna åberopas mot en skärpning av beskattningen. Tvärtom måste man eftersträva en lösning av kontrollproblemen, så att man kommer åt de arbetsfria förmögenheter som byggs upp i det fördolda. En skärpning av reglerna bör ske enligt de nedan angivna principerna. Avtrappningen efter innehavstid av den del av inkomsten som skall tas upp till beskattning avskaffas och hela inkomsten tas upp till beskattning, efter avdrag för inköpspris och försäljningsomkostnader. Evig reavinstskatt införs för egendomen på samma sätt som för fastigheter. Alla slag av fång grundar reavinstskatteplikt. Eventuellt kan ett schablonmässigt procentavdrag medges i gåvo- och arvsfallen. Uppgiftsskyldighet för säljaren införs. Vid underlåtenhet att fullgöra skyldigheten påförs en kraftig administrativ avgift. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs beträffande översyn av värderingsgrunderna för förmögenhetsbeskattningen, 2. att beslutar anta följande Lag om ändring i lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt Härigenom föreskrivs att 11 § 1 mom. lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt1 skall ha nedan angivna lydelse. Statlig förmögenhetsskatt skall för fysisk person, dödsbo, utländskt bolag samt i 10 § 1 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt angiven familjestiftelse utgöra: när den beskattningsbara förmögenheten överstiger 600 000 men inte : för 600 000 och av återstoden; 800 000 men inte : för och av återstoden; : för 1 800 000 och av återstoden. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. 3. att beslutar att anta följande 1 Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:859. Lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt Härigenom föreskrivs att 28 § lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt skall ha nedan angivna lydelse. Till klass I följande skalor. Skattepliktig lott, kr - 50 000 50 000- 100 000 100 000- 150 000 150 000- 200 000 200 000- 300 000 300 000- 450 000 450 000- 600 000 600 000- 800 000 800 000-1 200 000 1 200 000-2 500 000 2 500 000-6 000 000 3 9 18 30 60 000+ 114 178 278 506 1 338 3 858 inom skiktet; inom skiktet inom skiktet inom skiktet inom skiktet inom skiktet inom skiktet inom skiktet inom skiktet inom skiktet inom skiktet inom skiktet 20 00040 00060 00090 000120 000150 000200 000250 000600 000-1 1 200 000 lott, kr. 20 000 40 000 60 000 90 000 120 000 150 000 200 000 250 000 600 000 200 000 Arvskatt, kr. inom skiktet 2 inom skiktet 6 inom skiktet 11 inom skiktet 22 inom skiktet 35 inom skiktet 50 inom skiktet 79 100+ inom skiktet lil inom skiktet 359 600 + inom skiktet 827 inom skiktet Skattepliktig lott, kr. -20 000 20 000-40 000 40 000-60 000 60 000 Arvsskatt, kr. inom skiktet; 1 inom skiktet; 4 inom skiktet; 9 inom skiktet; Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande om skattskyldighet inträtt . 4. att beslutar att beträffande 80/85-procentsregeln anta följande Lag om upphävande av lagen (1970:172) om begränsning av skatt i vissa fall Härigenom föreskrivs att lagen (1970:172) om begränsning av skatt i vissa fall skall upphöra att gälla vid utgången av . Äldre bestämmelser skall fortfarande gälla i fråga om 1982 års taxering och om eftertaxering för och . Denna lag träder i kraft . 5. att hos regeringen hemställer om en snabbutredning beträffande skärpning av reavinstbeskattningen vid avyttring av fastighet i enlighet med vad som anförs i motionen, 6. att hos regeringen hemställer om förslag till slopande av uppskovsreglerna för reavinstbeskattningen vid frivillig försäljning, 7. att hos regeringen hemställer om förslag om slopande av möjligheten att beräkna vinsten vid försäljning av fastighet enligt lagen om ackumulerad inkomst, 8. att beslutar ge 35 § 3 mom. kommunalskattelagen en sådan innebörd att 75 (i stället för 40) % av vinsten vid avyttring görs skattepliktig och att avdraget fastställs till . (i stället för . ), varvid lagrummet erhåller följande som Motionärernas förslag betecknade lydelse: 3 mom. Realisationsvinst på Avyttrar skattskyldig egendom som avses i detta moment och som den skattskyldige innehaft eller mera, är av vinsten skattepliktig. Från sammanlagda beloppet av skattepliktig realisationsvinst enligt detta stycke under ett beskattningsår, minskat med avdragsgill del av förlust vid avyttring av egendom som avses i detta stycke, äger skattskyldig åtnjuta avdrag med . Har den skattskyldige under beskattningsåret varit gift och levt tillsammans med sin make, får sådant avdrag åtnjutas för dem båda gemensamt med . I intet fall får dock skattskyldig åtnjuta avdrag Avyttrar skattskyldig egendom som avses i detta moment och som den skattskyldige innehaft eller mera, är av vinsten skattepliktig. Från sammanlagda beloppet av skattepliktig realisationsvinst enligt detta stycke under ett beskattningsår, minskat med avdragsgill del av förlust vid avyttring av egendom som avses i detta stycke, äger skattskyldig åtnjuta avdrag med . Har den skattskyldige under beskattningsåret varit gift och levt tillsammans med sin make, får sådant avdrag åtnjutas för dem båda gemensamt med . I intet fall får dock skattskyldig åtnjuta avdrag Nuvarande lydelse Motionärernas förslag med högre belopp än som svarar mot med högre belopp än som svarar mot sammanlagda beloppet av skatte- sammanlagda beloppet av skattepliktig realisationsvinst enligt detta pliktig realisationsvinst enligt detta stycke minskat med avdragsgill del stycke minskat med avdragsgill del av förlust som nämnts. av förlust som nämnts. Kan tillämpning avyttringen sker. Har egendom som avses i detta Har egendom som avses i detta moment avyttrats genom sådan moment avyttrats genom sådan tvångsförsäljning som anges i 2 § tvångsförsäljning som anges i 2 § första stycket 1) lagen (1978:970) om första stycket 1) lagen (1978:970) om uppskov med beskattning av realisa- uppskov med beskattning av realisationsvinst, är - oavsett tidpunkten tionsvinst, är - oavsett tidpunkten för förvärvet - av för förvärvet - av vinsten Bestämmelsen i och fosterbarn. Denna lag äger giltighet från och äger tillämpning fr. o. m. 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförs i motionen beträffande beskattning av reavinster av övrig lös egendom samt återkommer med förslag härom. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) HANS (vpk) i minab/gotab 1983 73385