mot · G6022273 · 1983-04-05 00:00:00 — Mot bakgrund av beredskapsarbetenas omfattning , de i propositionen omtalade problemen att finna meningsfulla beredskapsarbeten samt AMS möjligheter att omfördela inom befintliga totalramar anser vi att ytterligare medel inte nu behöver anslås för de två kommande budgetåren. Som inledningsvis konstaterats har vi konsekvent sagt nej till regeringens förslag om ökade pålagor på näringslivet, bl. a. vad gäller elenergiskatten som slår särskilt hårt mot . Vi har i stället föreslagit att energibeskattningen helt skall tas bort inom stödområde A. Vi har därutöver föreslagit sänkta socialförsäkringsavgifter i stödområde A och B med fem resp. . har fattat beslut om att sänka avgifterna i de fyra nordligaste kommunerna . Vi noterar att nu även regeringen indirekt erkänner problemen med vårt alltför höga kostnadsläge, och i detta fall de totala arbetskraftskostnaderna. Självfallet spelar då också det relativa löneläget en avgörande roll som avspeglas i tillämpningen av gällande avtal. tidigare påpekat måste de avtalsslutande parterna beakta sambandet mellan lönenivåer och konkurrenskraft och dess betydelse för en tryggad sysselsättning. Parterna måste inse att statsmakterna kan stå som garant för full sysselsättning om man träffar avtal där näringslivets konkurrensförmåga allvarligt försvagas. Regeringens förslag om en sänkning av socialförsäkringsavgifterna i är ett steg i rätt riktning. Förslaget är emellertid till sin utformning vagt och oprecist. Det har dessutom klart selektiva drag. Vilka branscher som skall omfattas och vilka som skall stå utanför systemet framgår inte. Skilda branscher och kanske t. o. m. skilda delar av olika branscher kommer att behandlas olika. Stora och troligen olösliga gränsdragningsproblem kommer att uppstå. Systemet kommer dessutom att kräva omfattande administration och kontroll. Vidare framgår inte om regeringen har för avsikt att ändra de principer om nedskärning av socialförsäkringsavgifterna som enligt tidigare riksdagsbeslut gäller i de fyra nordligaste kommunerna fr. o. m. Inte heller framgår hur man tänkt sig konstruktionen av ett eventuellt nyanställningsstöd, vilket så sent som sade nej till. Socialdemokraterna framförde då samma förslag som alternativ till en generell sänkning av avgiftsnivån i de fyra nordligaste kommunerna. Förslaget om en så kallad frizon med total befrielse från avgifter i samhälle förefaller illa genomtänkt. Själva tanken kan vara värd att pröva men då knappast i ett så begränsat ekonomiskt-geografiskt område. De positiva effekterna av förslaget blir genom denna begränsning mycket små. Negativa effekter med avseende på angränsande kommuner och kommundelar torde också uppstå. Regeringens förslag bär alltför mycket av den selektiva stödpolitikens märke för att kunna bii effektivt, överskådligt och därmed utgöra en stimulans för näringslivet. I propositionen redovisas att ett beredningsarbete pågår i med den tekniska utformningen av ett system med sänkta socialförsäkringsavgifter. Vidare aviserar regeringen att man har för avsikt att återkomma med en proposition i ärendet. Med det underlag som förelagts är det inte meningsfullt att i detalj granska förslaget. När regeringen lägger en proposition återkommer vi med konkret utformade alternativ. Det kan dock finnas skäl att ta upp ett par punkter i det skisserade förslaget om sänkta avgifter som regeringen presenterar till en kort granskning. En huvudfråga blir då om sänkningen av avgifterna skall omfatta samtliga Norrbottenskommuner lika eller om dessa sänkningar skall koncentreras till exempelvis malmfältskommunerna, vilka då kunde få en större sänkning. Vid en sådan senare konstruktion av stödet skulle man inom samma kostnadsram i de egentliga malmfältskommunerna genomföra en kraftigare sänkning av avgifterna utöver redan beslutade nedsättningar. Det kan således, som vi ser det, finnas skäl att pröva ytterligare sänkta avgifter i de s.k. malmfältskommunerna. Om t. ex. energibeskattningen tas bort, vilket vi föreslagit i motion 1982/83:1594, samt vårt tidigare nämnda förslag till lärlingsutbildning genomförs förbättras drastiskt förutsättningarna för näringslivet i dessa kommuner. Regeringens förslag om en geografiskt likvärdig sänkning av avgifterna i hela innebär, som vi ser det, en ny syn på hur regionalpolitisk! stöd skall fördelas. Vid de beslut om regionalpolitiken som senast tog rådde enighet om att i stället koncentrera insatserna till ett mer geografiskt avgränsat område, främst inland. Det kan finnas skäl att påpeka att den tillsatta regionalpolitiska utredningen som en av sina främsta uppgifter har att pröva eventuellt nya principer för stödområdesindelning samt olika former av generella stödåtgärder av typ sänkta socialförsäkringsavgifter. Vi är sammanfattningsvis positiva till sänkta socialförsäkringsavgifter i . Vi har i skilda motioner, senast i motion 1982/83:1594, lagt konkreta förslag till sådana sänkningar i stödområdena A och B. För att sänkta avgifter skall leda till avsett resultat krävs att skillnaderna i avgiftsuttag mellan näraliggande områden inte blir alltför stor. De sänkta avgifterna bör också tillämpas generellt för näringslivet i berörda områden. bör som sin mening ge regeringen detta till känna som vägledning för det fortsatta beredningsarbetet i . Särskilda insatser inom skilda sektorer Regeringen föreslår att 200 milj. kr. avsätts för att finansiera särskilda insatser inom skilda sektorer. Som underlag för denna begäran föreligger en sammanställning av mer eller mindre väl preciserade projekt. Med några undantag kan de redovisade projekten i sin nuvarande form inte ligga till grund för det av regeringen redovisade medelsbehovet. Det bör ankomma på regeringen att återkomma till med mer genomarbetade medelsberäkningar. Vi delar uppfattningen om behovet av ett samlat anslag att främst disponeras på regional nivå. Som vi framhållit i vår motion 1982/83:1594 anser vi denna anslagstyp till förfogande vara av stort värde. Vi vill därför öka befintlig ram för det nuvarande anslaget till med 20 milj. kr. för /84. Aktiva satsningar inom glesbygden bör vidareutvecklas och finansieras via detta anslag. Det utökade anslaget till utvecklingsfonden finns inte tillräckliga motiv för att bevilja. Fondens uppgift är bl. a. att satsa på riskfyllda projekt. Bakom beslut om sådana satsningar måste emellertid alltid ligga en bedömning av projektets kommersiella utvecklingsbarhet. Fondens nuvarande anslag torde räcka även för mer riskfyllda projekt. De redovisade förslagen om lokaliseringssamråd är vi av principiella skäl tveksamma till. Det gäller att i dessa avseenden finna former för eventuellt samråd som inte åsidosätter en fri konkurrens och gynnar några typer av företag på andras bekostnad. Den statliga servicecentralen i () har varit i tjänst . Verksamheten har mött många problem. Att verksamheten av olika skäl inleddes på en alltför omfattande nivå skapade svårigheter. En viss form av stabilisering förefaller dock nu ha uppnåtts. Innan man, som regeringen föreslår, nu går vidare med en utbyggnad bör en snabb utvärdering av verksamheten göras. Resultatet av denna bör därefter ligga till grund för beslut i om eventuell utökning av verksamheten och på vilka områden och på vilka orter detta i så fall skall ske. bör som sin mening ge regeringen detta till känna. Detta hindrar självfallet inte att aktivt arbetar för att genom marknadsföring mot exempelvis statliga verk och myndigheter, men även mot den enskilda sektorn, öka sin orderingång och därmed beläggning i syfte att öka lönsamheten och skapa förutsättningar för en gradvis utbyggnad. En rad projekt med direkt anknytning till malmfältskommunerna och gruvhanteringen redovisas också. Hänvisning sker i propositionen till den sittande malmfältsutredningen, som före årets utgång skall redovisa sina överväganden. Det bör ankomma på regeringen att efter detta återkomma till med konkreta förslag och då också äska de medel som kan bedömas erforderliga. Vi noterar utveckling med stor tillfredsställelse. Det är angeläget att på skilda sätt stimulera verksamheten, vars höga teknologiska nivå med många internationella kontakter också kan ge positiva spridningseffekter för regionens näringsliv i övrigt. Vi tillstyrker därför de föreslagna satsningarna vad gället Rymdbolaget. Spridningseffekterna av utbildning och forskning till länets näringsliv har stor betydelse. Vi tillstyrker därför förslaget att högskoleutbildade tekniker och ekonomer som är arbetslösa skall kunna ges möjlighet att arbeta i mindre och medelstora företag, företrädesvis med särskilda projekt. Vi avvisar emellertid förslaget om extra medel till för utrednings- och projektarbete. Eventuella behov av förstärkta resurser i detta avseende kan finansieras via det sammanhållna anslaget på länsnivå. I propositionen uttalas att skall bli försöksområde för en offensiv energipolitik. En konsekvens härav föreslås bli att ett omfattande stöd skall lämnas till fastbränsleeldade anläggningar, till styrd upphandling av energiutrustningar, till utrustningar som tillverkas i ten, till experimentverksamhet avseende energihushållning i näringslivets byggnader i samt slutligen till förstärkt energiplanering. Förslagen i propositionen bygger vidare på den grundsyn som regeringen i energisammanhang tidigare givit uttryck åt, bl. a. i årets budgetproposition och i den särskilda s. k. löftespropositionen . Det är uppenbarligen regeringens strävan att vidga det offentliga inflytandet över energiförsörjningen. Härigenom undergrävs ytterligare den rättvisande konkurrens mellan olika energislag som är en förutsättning för riktiga energibeslut av enskilda och företag. Enligt vår mening bör energipolitiken i stort ges en mera marknadsmässig inriktning. Endast på så sätt kan effektiviteten och en sådan omvandling av vårt energisystem som svarar mot kraven på samhällsekonomisk balans främjas. Enligt vår mening motverkar merparten av propositionens förslag denna strävan, även om de kan framstå som kortsiktigt tilltalande ur regional synvinkel. För att säkerställa att projekterade fastbränsleanläggningar verkligen byggs föreslås ett särskilt stöd för investeringar i sådana anläggningar, utöver det stöd som beslutades av . Enligt detta tidigare beslut skall stöd utgå av kostnaderna för sådana fastbränsleanläggningar, som byggs för att eldas främst med torv. föreslås att härutöver skall utgå stöd med . Moderata samlingspartiet motsatte sig den subvention regeringen nu vill förstärka. Vi har samma inställning till utvidgningen av fastbränslesubventionen som vi tidigare redovisat i fråga om stödet som sådant. En så kraftig subventionering som regeringen föreslår riskerar leda till att anläggningar, som på gängse kalkylgrund inte skulle uppföras, kommer att uppföras med långvariga driftekonomiska problem som följd. Propositionen föreslår också att ett fastbränslebolag skall övervägas, i vilket vattenfallsverket och kommunerna skulle vara delägare. Ett sådant bolag bör etableras endast på sina egna meriter. Om bolaget kommer till stånd efter en företagsekonomisk prövning har vi ingenting att invända. Verksamheten kan i så fall finansieras utan att belasta statsbudgeten. Regeringen föreslår vidare att den av beslutade delegationen för upphandling inom energiområdet skall få disponera . för lån till tillverkare inom energiområdet i . Vi har tidigare avvisat tanken på ett särskilt upphandlingsstöd. Vi motsätter oss därför också det nu föreslagna utvidgade selektiva industristödet. I propositionen föreslås att viss energiekonomisk genomgång av industribyggnader i skall företas och att åtgärder, som kan komma att föreslås, skall ges förmånligt finansieringsstöd. Moderata samlingspartiet har inte funnit att tillräckliga skäl för ett sådant stöd förebragts. Moderata samlingspartiet motsätter sig också att särskilda medel anvisas för den förstärkta energiplanering och det energihushållningsprogram som anges i propositionen. Energiplanering och upprättande av energihus hållningsprogram är en del av det gängse kommunala och regionala ansvaret. Någon särskild medelsanvisning för dessa syften har vi inte funnit skäl att förorda. Om vattenkraften i byggs ut skall, enligt regeringen, ett regionalt ägt bolag bildas för förvaltning av denna vattenkraft. Vi kan inte se några skäl att uttala oss om detta . Frågan får prövas när en eventuell utbyggnad aktualiseras. Vi vill till slut understryka att det självklart är angeläget att arbetsmarknadsresurser som tilldelas används också inom energisektorn. Verksamheten inom denna ger sannolikt ett större utbyte än åtskilliga av de sysselsättningar som kan beredas arbetslösa inom andra samhällsområden. Reparationer, ombyggnader och tillbyggnader Enligt propositionen finns ett behov av att systematiskt gå igenom bostadsbeståndet och att planera för s. k. samordnade insatser inom sammanhållna bostadsområden. Regeringen föreslår att kommunerna i skall ges statligt stöd för att i samverkan med och länsbostadsnämnden organisera en inventering och besiktning av bostadsbeståndet. Avsikten är att utröna behovet av ombyggnads- och underhållsåtgärder samt insatser för att spara energi. Vi utgår från att resp. fastighetsägare gör nödvändiga bedömningar av ombyggnads- och underhållsbehovet. Skäl för att utvidga den kommunala planhushållningen till detta område finns därför inte. Stimulanser för reparationer och ombyggnader av bostadshus I vår partimotion 1982/83:99 har vi motiverat vår syn på temporära s. k. hyresrabatter. Dessa skäl äger alltjämt giltighet. Systemet med hyresrabatter bör därför inte förlängas i . Ekonomiskt stöd till energibesparande åtgärder Vi har i ovan angivna motion redovisat vår syn på stödet till energibesparande åtgärder. Sådana åtgärder är , på grund av de höga energipriserna, oftast mycket lönsamma. Sparandet inom såväl industrin som bostadssektorn har därför fått stor omfattning . Det centrala i energihushållningssammanhang är att kreditutrymme finns tillgängligt för angelägna åtgärder. Några subventioner från statens sida är däremot inte påkallade. Genom energisparstödet har en medvetenhet skapats om betydelsen av aktiva energihushållningsinsatser från den enskildes sida. Det utbildningssyfte som hushållningsprogrammet haft har emellertid nu givit ett sådant resultat att det statliga engagemanget successivt kan avvecklas. I stället för energisparstöd över statsbudgeten bör staten tillse att nödvändigt utrymme på kreditmarkanden står till förfogande för att energihushållningssträvandena skall ges en tillräcklig omfattning. Det särskilda normsystemet kan avskaffas. Kreditinstituten får förutsättas besitta den nödvändiga kreditbedömningskompetensen. På dessa grunder avvisar vi regeringens förslag att utöka statens insatser vad beträffar stöd till energibesparande åtgärder i . Framställning av ekonomiska kartan Regeringen föreslår att revideringen av den ekonomiska kartan över tidigareläggs. För detta arbete behövs . /84, . /85 samt . Eftersom det allmänna kartmaterialet i är föråldrat och utgör ett hinder för en effektiv verksamhet inom bl.a. skogsbruk och mineralområdet tillstyrker vi regeringens förslag. Vegetation skart ering samt modernisering av fastighetsregisterkartorna Regeringens förslag om ett medelstillskott från statsbudgeten till den pågående vegetationskarteringen för /84 på . I propositionen föreslås vidare att arbetet med en modernisering av fastighetsregisterkartorna i igångsätts. Vi tillstyrker regeringens förslag att för /84 anvisa . utgör den ojämförligt största delen av företagsamheten i . De dominerande statliga företagen är och . Dessa båda företags fortsatta utveckling är av avgörande betydelse för ekonomiska och strukturella utveckling. har genomgått en omfattande omstrukturering. Resultatförbättringarna har varit tillfredsställande. Mycket återstår emellertid att göra. Inom däremot är resultatet djupt otillfredsställande. Omfattande omstruktureringsåtgärder är nödvändiga. Med tanke på speciella ställning i bör sådana åtgärder vidtas under ett särskilt socialt ansvarstagande. Det är därför nödvändigt att för ytterligare till företaget tillskjuta stora summor pengar från statskassan. Regeringen föreslår att skall erhålla ett kapitaltillskott om 1000 milj. kr. för att skriva ned det bokförda värdet av tillgångarna. Vidare skall bolaget ersättas för en förlängd uppsägningstid för redan uppsagd personal med 41,3 milj. kr. Därutöver skall för sysselsättningsåtgärder för övertalig personal anvisas ett reservationsanslag om 340 milj. kr. För inköp av malm från forskningsgruvan i föreslås dessutom ett reservationsanslag av 50 milj. kr. Av uppgifter vi tagit del av framgår att de tilltänkta nedskrivningarna av tillgångar inom avser maskiner och inventarier till , anläggningstillgångar ovan jord till och anläggningstillgångar underjord till . Finansieringen av dessa nedskrivningar sker enligt förslaget med 800 milj. kr. från det föreslagna kapitaltillskottet samt genom upplösning av en beskattad reserv om 300 milj. kr. Därutöver skall ett malmlager med alltför hög alkalihalt i skrivas ned med 200 milj. kr. Nedskrivningarna motiveras i huvudsak med att lagret i i det närmaste är osäljbart, samt att nämnda övriga tillgångar får ett väsentligt lägre värde i samband med att produktionen minskas i enlighet med den nya strukturplanen. Såvitt vi kan bedöma är nedskrivningen av varulagret i närmast att betrakta som en konstaterad förlust. De nya redovisningsprinciper som innebär att alla nya anläggningsinvesteringar under jord skall omkostnadsföras förefaller rimliga. Följden av detta är naturligtvis att gamla anläggningstillgångar underjord måste skrivas ned till noll kr. Vad avser övriga nedskrivningar av det bokförda värdet på tillgångar är dessa svåra att bedöma för en utomstående. Ett kapitaltillskott av 1000 milj. kr. medför att även efter nedskrivningar av det bokförda värdet på tillgångarna kommer bolagets soliditet att vara påtagligt hög. Enligt en preliminär balansräkning för skulle soliditeten komma att hamna i storleksordningen . Även en redan tidigare stark likviditet skulle komma att avsevärt förstärkas. Trots den höga soliditet som föreslagits och de något tveksamma nedskrivningarna av bokförda värden på tillgångar bedömer vi kapitaltillskottet som motiverat utifrån företagets långsiktiga kapitalbehov. En stark finansiell ställning förbättrar möjligheterna till en rationell omstrukturering under ordnade former, med rimlig planering och med tillämpande av affärsmässiga principer. (den s. k. forskningsgruvan i ) kan av olika skäl ifrågasättas. Vi delar emellertid regeringens uppfattning att verksamheten i gruvan bör fortgå åtminstone så länge att den hittillsvarande verksamheten hinner utvärderas. Med det väl tilltagna kapitaltillskott som föreslås erhålla finner vi inga skäl för att anslå särskilda medel för dessa inköp. Vi förutsätter att detta kan ske inom ordinarie verksamhet. Vi avstyrker därför reservationsanslaget om 50 milj. kr. på tilläggsbudget III till statsbudgeten /83 under fjortonde huvudtiteln för inköp av malm från forskningsgruvan. uppger att övertaligheten nu uppgår till ca 1 500 personer, inräknat de ca 320 personer som redan sagts upp. Det är inte fråga om en överbryggningsperiod utan en bestående situation. Det är angeläget att personalminskningarna sker så rationellt som möjligt och under socialt hänsynstagande. Någon väsentlig ökning av antalet sysselsättningstillfällen kan inte förutses. Omställningsbidrag utgår vid sådana sysselsättningskriser som på ett avgörande sätt påverkar den lokala arbetsmarknaden och där sysselsättningsproblemen inte kan lösas med normala arbetsmarknadspolitiska åtgärder och tillgängliga lokala arbetsförmedlingsresurser. Bidraget skall utgå när den aktuella driftsinskränkningen berör fler än 300 personer och när antalet berörda utgör av företagets hela personalstyrka. Beslut om bidrag fattas av AMS. Bidraget är således tillämpbart på . Bidraget skall utgå i relation till lönekostnaderna för den övertaliga arbetsstyrka som berörs av driftsinskränkningar som förlänger den lagstadgade uppsägningstiden. Konstruktionen är sådan att den kompenserar av de lönekostnader inkl. sociala avgifter som förläggs till den första delen av den på detta sätt förlängda uppsägningstiden. För att främja rörligheten föreslås dessutom att personer i den särskilda arbetsstyrkan som erhåller fast anställning hos annan arbetsgivare skall få behålla av lönen från den ursprungliga anställningen under hela bidragsperioden. Det avvecklade företaget får för egen del behålla resterande del av bidraget (av lönesumman) bidragsperioden ut. Vi menar att omställningsbidraget är väl tillämpbart på . Bidragets konstruktion, som befrämjar rörlighet på arbetsmarknaden, är angelägen med tanke på sysselsättningsproblemens permanenta karaktär. Medelsåtgången för omställningsbidraget torde belöpa sig till ungefär 150 milj. kr. De regionalpolitiska insatserna för att stärka sysselsättningsläget totalt sett i med angränsande kommuner bedrivs bäst med generella åtgärder. På annan plats i motionen redogörs för våra förslag för att öka antalet arbetstillfällen genom bl. a. sänkta arbetsgivaravgifter. Vi avstyrker därför regeringens särskilda bidrag om 340 milj. kr. till ett särskilt bolag för utbildning och tillfällig sysselsättning av övertalig personal inom , samt det extra bidraget för förlängd uppsägningstid för redan uppsagd personal. Gällande bestämmelser med det s. k. omställningsbidraget täcker väl in och är bättre konstruerade än regeringens förslag för att klara och Kirunaområdets nuvarande belägenhet. har presenterat förslag till investeringar som tillsammans kostnadsberäknats till 200 milj. kr. Förutom den direkta sysselsättningseffekt som uppstår i till följd av investeringarna uppkommer en indirekt effekt, eftersom stora beställningar kan läggas ut till länets verkstadsindustri. Vi har förståelse för företagets problem med att anskaffa nya lån med tanke på den begränsade lönsamhet som företaget uppvisar. Redan omsättningen av befintliga lån har visat sig vara problematisk. Det skall åligga ledning och styrelse för företaget att avgöra vilka investeringar som klarar kravet på affärsmässighet. bör därför inte anslå särskilda pengar till för vissa investeringar. Däremot bör i rådande ekonomiska läge beviljas en statlig lånegaranti på motsvarande belopp för att möjliggöra för företaget att låna till investeringsbehovet, om detta uppfyller kraven på lönsamhet och affärsmässighet. Direkta yrkanden ställs endast i anslutning till frågor som det ankommer på arbetsmarknadsutskottet att behandla. Övriga yrkanden framställs i särskilda följdmotioner, i vilka det hänvisas till vad som anförts i denna motion. Med hänvisning till vad som i denna motion anförts, särskilt vad gäller arbetsmarknadsfrågor, hemställs 1. att godkänner de allmänna riktlinjer för utveckling i som i motionen förordats, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om nedsättning av socialavgifter, 3. att till Särskilda regionalpolitiska insatser i för /84 under tolfte huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av , 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utvärdering av verksamheten vid den statliga servicecentralen i (), 5. att avslår regeringens förslag att till Arbetsmarknadsutbildning för /84 under tionde huvudtiteln anvisa ett i förhållande till prop. 1982/83:100 bil. 12 punkt B 2 med . 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om åtgärder för att minska ungdomsarbetslösheten, 7. att avslår regeringens förslag att till Medel för särskilda insatser för övertalighet inom () för /84 under tionde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av , 8. att godkänner vad som i motionen anförts om omställningsbidrag för personal vid , 9. att avslår regeringens förslag att till Yrkesinriktad rehabilitering för /84 under tionde huvudtiteln anvisa ett i förhållande till prop. 1982/83:100 bil.