mot · G6021075 · 1983-01-21 00:00:00 — Motion 1982/83:1075 m. fl. Vikttullarna för jordbruksprodukter, m. m. Jordbruksministern har i ett frågesvar i meddelat att det betänkande som trädgårdsnäringsutredningen lade fram f. n. bereds inom tillsammans med olika framställningar från . Han meddelade också att förslag rörande trädgårdsnäringen kommer att framläggas . föreslog att en fond skulle tillskapas för marknadsfrämjande åtgärder inom trädgårdsnäringen samt att ökade ekonomiska resurser skulle ges till grönsaks-, frukt- och blomsterfrämjandenas verksamhet. Det är mycket betydelsefullt att dessa åtgärder snabbt vidtages. I likhet med vad framhållit i sitt remissyttrande, vill vi dock betona angelägenheten av att det föreslagna marknadsorganet utformas så, att det uppfattas positivt av trädgårdsodlarna. Finansieringen av främjandena måste också vara likvärdigt för alla saluförda trädgårdsprodukter. Av ännu större betydelse är dock att man ger trädgårdsnäringen ett bättre och värdesäkert gränsskydd. Det är inte minst angeläget för de produkter som fortfarande beläggs med vikttull, t. ex. snittblommorna. I det betänkande som trädgårdsnäringsutredningen avlämnade förslogs en övergång till värdetullar även för snittblommor. Det framhölls emellertid att risken för överträdelser mot tullskyddsbestämmelserna motiverade att denna tull, liksom tullen för vissa köksväxter, borde kombineras med en vikttull. Utredningen ansåg vidare att om en vikttull skulle bibehållas, måste denna med jämna mellanrum justeras för att upprätthålla ett oförändrat tullskydd. Vikttullen bibehölls emellertid utan kombination med värdetull. I motsats till vad trädgårdsnäringsutredningen föreslog har inte heller någon uppjustering av vikttullarna skett riksdagsbeslut. Det innebär att inflationen i rask takt urholkar värdet av dessa tullar. Blomsterodlingen befinner sig f. n. i en mycket besvärlig ekonomisk situation. Det har inneburit nedläggning av många företag. I ännu fler fall har nedskärningar av verksamheten skett i odlingarna. Växthusarealerna har till följd härav minskat från 431 ha till 355 ha. Antalet företag minskade från 2 601 till 1 854. Det är framför allt inom snittblomsterodlingen som stora arealer och många företag lagts ner, och denna tendens har förvärrats ytterligare . Den svenska odlingen av storblommiga nejlikor, som täckte närmare , är i stort sett borta. Även bland rosodlarna har flera konkurser inträffat, och ytterligare företag och rosarealer hotas att försvinna om inga åtgärder vidtas. Ett förbättrat gränsskydd är därför nödvändigt för att rosproduktionen skall kunna upprätthållas inom vårt land. Enligt vad jordbruksministern meddelade omfattar departementsberedningen även framställningar av (). Vi förutsätter - och finner det ytterst angeläget att detta också gäller förbundets begäran om ett bättre gränsskydd. Vid remissbehandlingen av denna skrev trädgårdsnäringsutredningen om TRF:s begärda tullhöjning för rosor bl. a.: Den förbättring av tullskyddet som förslaget innebär kan medge den respittid som är nödvändig för att man skall kunna pröva den nya odlingsteknik som f. n. utvecklas. Utredningen föreslår därför en uppjustering av vikttullen med hänsyn till inflationen. Den svenska drivningen av tulpaner har mycket stor betydelse för sysselsättningen . Detta understrykes av trädgårdsnäringsutredningen, som i ovannämnda remissyttrande föreslår en vikttull på /kg . Utredningen framhåller dock att det kan bli nödvändigt att höja tullen till /kg för icke , eftersom EG har en preferens om /kg under viss del av tullperioden. Vad som ovan framhållits om blomsterodlingens besvärliga ekonomiska situation och dess följder för företagen och den sysselsatta arbetskraften, gäller även för de företag som odlar s. k. andra snittblommor. Även för dessa bör därför en uppjustering av tullarna ske med hänsyn till inflationsutvecklingen. föreslog i sitt huvudbetänkande att adiantum, asparagus och läderblad skulle ha en tull av /kg. Denna tull är dock än oförändrad vid de /som gällt för dessa växter. Utöver de skäl som har anförts av bl. a. trädgårdsnäringsutredningen och TRF för en höjning, kan nu även läggas den inflationsutveckling som skett . som gått sedan ovannämnda blomstertullar trädde i kraft har inflationsutvecklingen varit . Innan en höjning kan ske efter GATT-förhandlingar får man räkna med att detta inflationstal kommer att ligga . Devalveringen kan för vissa trädgårdsodlare betyda någon förbättring. Den får dock inte överskattas. För många har inköpen av den ännu dyrare oljan varit det som mest märkts av devalveringen. Blomsterlöksdrivarna har dessutom fått känna på devalveringseffekten vid betalningen av blomsterlök, då denna importeras från . Devalveringens effekter brukar dessutom rätt snart försvinna, bl. genom höjda inhemska produktionskostnader och motåtgärder av exportländerna. Med tanke på trädgårdsnäringens ytterst prekära situation är det därför nödvändigt att nu besluta om ett bättre gränsskydd för trädgårdsnäringen. Innan detta kan träda i kraft har säkerligen all devalveringseffekt försvunnit. Det är ytterst angeläget att aktiva åtgärder skyndsamt vidtages för att skapa ökade möjligheter för industriavsättning av frukt och bär. Fjolårets riksdagsuttalande om förbättrat gränsskydd för äpple- och päronsaft bör därför förverkligas. Härvid bör även övervägas att i stället för tullhöjningar införa importavgifter. EG:s exportsubventioner för tomater och äpplen har orsakat allvarlig skada för den svenska produktionen. Regeringen bör därför igångsätta en undersökning om dessa EG-subventioner överensstämmer med åtagandena i . Detta bör ske med sikte på att införa en utjämningstull motsvarande EG-subventionerna. Som tidigare framhållits anser vi att regeringen i samband med den aviserade propositionen om trädgårdsnäringen bör utarbeta ett detaljerat tullförslag för trädgårdsprodukterna. Om denna proposition inte sammanfaller med önskemålen i denna motion anser vi att bör uttala att vikttullarna på trädgårdsprodukter höjes i samma utsträckning som penningvärdet förändrats sedan förra tullhöjningen . Man bör då även beräkna inflationsutvecklingen fram till dess nya tullen kan träda i kraft. med denna uppräkning av vikttullarna bör - som trädgårdsnäringsutredningen föreslog 1978 - en kombinerad vikt- och värdetull införas för snittblommor. En sådan kombinationstull bör även införas för vitkål och isbergssallat. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer vi* 1. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna att vikttullarna för trädgårdsprodukter höjs i samma utsträckning som penningvärdet förändrats sedan förra tullhöjningen, 2. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna att en kombinerad vikt- och värdetull bör införas för snittblommor, vitkål och isbergssallat. () () * Se även motion 1982/83:1076.