mot · G602461 · 1983-01-09 00:00:00 — m. fl. Många ungdomar super - vi vet varför. Vi arbetar alla för att motverka missbruk av alkohol och användning av droger av olika slag. Det är viktigt att skapa ungdomsmiljöer där gemenskap och glädje ger tillfredsställelse och bruk av konstlad stimulantia är överflödig. Om barn och ungdom lär sig dansa och har roligt tillsammans, får de en bättre fritidsmiljö. Man lär sig umgås naturligt och den kontaktlöshet som ofta är utbredd motverkas. har utövats av människan på alla kulturnivåer. I dansen har man kunnat uttrycka förstämningar, framkalla vissa sinnestillstånd eller åskådliggöra händelseförlopp. Dansen har hos naturfolken ett praktiskt och religiöst syfte. I det forntida förekom både en sakral och en profan dansform. Av framgår att dansen användes som religiös rit och för att uttrycka glädje. I den grekiska kulturen utgjorde dansen en oumbärlig del i ungdomens fostran. I det kristna församlingslivet fortlevde dansen, trots alla försök att förbjuda den. Den profana sällskapsdansen utvecklades till stor del vid hoven, men en rik danstradition fanns också bland allmogen i olika folkdanser som uttryckte händelseförlopp och stämningar, samt också var till glädje i samvaron. Dansat har människorna gjort i alla kulturer, om än dansmodet växlat. S. k. gammal dans med polka, hambo, schottis, vals osv. kompletterades och ersattes med latinamerikanska danser som tango, samba m. fl. dansades mest modern dans och flera vildare modedanser kom såsom jitterbug, shake, twist m. fl. tröttnade många på att dansa modern dans och ville åter variera med gammal dans. Genom kursverksamhet har många utvecklat sin dansförmåga och finner glädje i sådan samvaro. Den moderna discomusiken förekommer mest på ungdomsdanser. Det har utbildats en dansform som ger mycket liten kontakt med det motsatta könet. Ljudnivån på discomusiken omöjliggör samtal med danspartnern. Barn och ungdom som växer upp har inte fått lära sig dansa på ett sätt som tillåter kommunikation mellan de dansande. Undersökningar bland skolelever om anledning till alkohol- och drogmissbruk har talat för att kunskaper i dans ökar självförtroendet och motverkar missbruk. Regelbunden dansträning tillsammans med andra former av socialt inriktade övningar är ett sätt att minska kontaktlösheten och även minska motivet för att använda alkohol och annan stimulantia bland barn och ungdom. Det finns många föräldrar, ungdomsledare, poliser, lärare m. fl. att dansundervisning i , redan när barnen är små, skulle vara till stort gagn för att få barn och ungdom in i en gemenskap som inte kräver konstlade medel för att fungera. Erfarenheter från drogfria ungdomsdanser som anordnas på vissa håll i landet är goda. Likaså förekommer dansundervisning på försök i flera skolor och stöd för sådan verksamhet finns i läroplanen. på skolschemat bör få en större spridning då det på många håll i landet inte förekommer, men väl kurser i karate m. fl. sporter, som syftar till en hårdhänt kroppskontakt. De som genom dansen vill ge en mjuk och glad umgängesform i skolan bör uppmuntras genom ett uttalande av . Med hänvisning till det anförda föreslår vi att beslutar uttala värdet av att undervisning i gammal och modern sällskapsdans införs på skolschemat i med början på låg- och mellanstadiet och pågår t. o. m. årskurs 9. () ()