mot · G6021163 · 1983-01-24 00:00:00 — Utredning om protektionismens konsekvenser för Efter den första oljeprischocken 1973 har protektionismen i världen ökat. Denna ökning har i huvudsak ägt rum i industriländerna. Vissa beräkningar antyder t. ex. att andelen bearbetade varor som på något sätt kontrolleras med protektionistiska medel i ökat från till . Denna utveckling har rullat vidare även . Den nya protektionismen har i stor utsträckning tagit sig uttryck i gråzonsåtgärder som inte regleras i . De är därför svåra att komma åt som det är svårt att uppskatta omfattningen av dem. blev inte den manifestation man hoppats på för att sätta stopp på denna utveckling. Även om deklarationstexten innehöll en förpliktelse att inte vidta ytterligare protektionistiska åtgärder var texten vagt utformad som bl. EG avgav särskilda yttranden med olika reservationer. Möjligen kan de inträffade valutakursförändringarna-för framför allt yenen och dollarn i riktning mot relationer som bättre speglar de stora handelsblockens ekonomiska styrka - kopplade till en eventuell ekonomisk uppgång förbättra situationen. I annat fall torde protektionismens grogrund ytterligare förstärkas. är som allmänt bekant ett mycket exportberoende land. Hälften av vår industriproduktion exporteras, och i gruv- resp. massaindustrin är exportandelen högre än , i pappersindustrin , för fordon osv. Ändå är det dåligt känt och outrett vad den nya protektionismen konkret innebär för olika svenska branscher och vilka åtgärder som kan och bör vidtas för att övervinna problemen. Dåligt känd är också importens betydelse för vår ekonomi. I den svenska debatten framskymtar relativt ofta synpunkter av innebörd att en importminskning generellt sett är av godo. Sambanden är emellertid mer komplexa än vad som först kan synas. Exempelvis överstiger importandelen insatsvaror i storindustrin och för mellanstora verkstadsföretag . Importen torde därmed spela en betydande roll för vår egen industris förmåga att konkurrera i vad gäller både prisläge och kvalitet. Vidare bör påpekas importens betydelse för att hålla inflationen nere genom möjligheten att köpa billiga utländska varor. Man bör inte heller glömma den dynamiska effekt som konkurrensen från import utgör på de svenska företagens effektivitet. Ett exempel som ofta framförs som lämpligt för att främja den inhemska industrin är att den offentliga upphandlingen bör bli mer nationellt inriktad. Men man har då i allmänhet inte tagit i beaktande vad en sådan upphandlingspolitik kan få för effekter på konkurrenskraften på . Inte heller har man utrett vad följderna kan bli i form av minskade resurser för andra offentliga ändamål. Exempelvis kan man tänka sig att dyrare inköp av sjukvårdsmaterial kan medföra ett mindre antal sjukhusplatser osv. Sysselsättningsskäl framförs ofta som argument för skydd av den ena eller andra industrin. Men också här är effekterna på lång sikt okända. Vad innebär en uppbromsad strukturanpassning för arbetsmöjligheterna i nya branscher etc? Också argumentet att anpassningskostnaderna nu har blivit för höga är outrett. Ett annat skäl som ofta framförs för att skydda den inhemska industrin är att när alla andra länder blir mer protektionistiska måste också se om sitt eget hus. Men inte heller detta skäl är så självklart som det vid den första reflektionen kan synas. Även här behövs grundligare kunskaper. Ett annat område som bör belysas är u-landshandelns betydelse för vår ekonomi. Troligen betyder exporten till tredje världen mer i fråga om arbetstillfällen än vad importen därifrån gör i fråga om minskad sysselsättning. Med hänvisning till ovanstående hemställs att föreslår regeringen att tillsätta en utredning för att dels belysa betydelsen av den ökade protektionismen i omvärlden för ekonomi i syfte att kunna föreslå eventuellt lämpliga åtgärder med anledning därav, dels värdera konsekvenserna av svenska åtgärder i olika former för att skydda den inhemska industrin från utländsk konkurrens. minab/gotab 1983 73520