ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G602855 · 1983-01-24 00:00:00 — Enligt en statlig bestämmelse åligger det statsförvaltningen att prioritera postgirot när det gäller betalningsförmedlingen. Hur detta system fungerar framgår ganska väl av nedanstående skiss som är hämtad ur () publikation '1977. Skissen beskriver hur en inbetalning behandlas inom statsförvaltningen/postgirot innan den når sin slutliga destination - statsverkets checkräkning i och därmed påverkar statsskulden och räntebelastningen på den. Tömning av myndighetar* Postgirokontot statsverkets checkra*cning Postgirokonto för olika grupper av myndigheter Som framgår av skissen tar det inte från det att betalningen nått myndighetens postgirokonto till dess att betalningen påverkat statsverkets checkräkning i . Det statsfinansiella läget är besvärligt. Det gäller att sätta in verksamma besparingsåtgärder på så många områden som möjligt. hushållningen med statens egna resurser, vilket också understryks i budgetpropositionen. Beräkningar utförda på grundval av uppgifter i den statliga utredningen girohentering pekar på att statens kortfristiga upplåningsbehov skulle kunna minskas med inemot om likvider till statliga verk och myndigheter fick gå direkt till riksbankskonton utan nuvarande fördröjande omväg över postgirot. i postgirot förräntas nu dessa likvider i . Om likviderna i stället gick direkt in till skulle således räntekostnaderna på statsskulden kunna minskas med ca 750 milj. kr. Vidare bör, som framhållits i en annan motion denna dag, möjligheten stå öppen för såväl avsändare som mottagare av statliga likvider att valfritt anlita post- eller bankgiro för betalningar till staten. I båda fallen bör samma förutsättningar givetvis gälla för inleverans till resp. uttag från statsverkets checkräkning i . Att betalning till myndighet kan ske via bankgiro innebär en väsentligt utökad service för allmänheten. Allt fler privatpersoner och majoriteten av svenska företag använder numera bankgiro för sina betalningar. Att använda postgiro innebär för dessa en onödig särrutin. Postgirot och bankerna/bankgirot skulle således åläggas att inleverera inkommande likvider direkt till statsverkets/myndighetens checkräkning i . För utbetalningar skulle på motsvarande sätt erforderligt belopp kunna disponeras direkt genom dragning på myndighetens konto i på utbetalningsdagen. Skissen ovan skulle med ett sådant system få följande förenklade utformning: skulle staten kunna spara avsevärda belopp i räntekostnader på statsskulden och företag, myndigheter och enskilda få valfrihet att använda posten eller banksystemet för sina betalningar. Bokföringsunderlag för betalningarna till myndigheten kan såväl postgirot som bankgirot lätt åstadkomma. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om förbättrad statlig kassahållning.
mot · G602856 · 1983-01-24 00:00:00 — Affärsbankerna fick tillåtelse av att inom vissa beloppsramar uppta lån i utlandet för vidareutlåning till mindre och medelstora företag såsom investerings- och rörelsekapital. Motivet för åtgärden var främst en klart uttalad önskan från att enskilda företag skulle svara för en ökad andel av den svenska utlandsupplåningen. skärptes också den allmänna kreditpolitiken. För bankerna innebar denna nya låneform fördelen att man kunde öka sin totala utlåning utan att försämra sina egna kassareserver och likviditetskvoter. Man engagerade sig också aktivt i marknadsföring av dessa utlandslån särskilt i samband med förnyelse och utökning av krediter till gamla kunder. Huvudparten av de utlandslån som erbjöds de mindre och medelstora företagen baserades på flera valutor, s. k. valutakorgar, med något varierande sammansättning bankerna emellan. Dessa korglån löper vanligen , och hela lånebeloppet skall i regel återbetalas på förfallodagen. Lånebeloppen varierar mellan . och 10 milj. kr. Självfallet informerades de lånesökande företagen om de risker som valutakursförändringar kunde medföra. Dessa vägdes också in i kalkylerna tillsammans med de fördelar som amorteringsfriheten och den oftast något gynnsammare räntan utgjorde. I de flesta fall blev dock effekterna av den ovan nämnda kreditåtstramningen avgörande för lånebesluten. Devalveringar av den svenska kronan har genomförts vid fem tillfällen, med ammanlagt . har dollarkursen stigit dramatiskt. Detta har medfört kraftiga ökningar av de utlandslånande företagens nominella skuldbörda och därmed också av de löpande räntekostnaderna. Den nuvarande regeringens lika oväntade som kraftiga devalvering på sprängde definitivt alla kalkylerna. Flera småföretag har därigenom försatts i en mycket besvärlig situation - i vissa fall innebärande akuta likvidationshot. Enligt vår mening är det inte rimligt att konsekvenserna av devalveringsbesluten så slumpmässigt drabbar företag som lojalt sökt följa av affärsbankerna uppföljda rekommendationer. Det är mycket angeläget att finna en lösning på småföretagens problem med de s. k. korglånen. En möjlighet skulle vara att låta företagen få lånen konverterade till svenska kr. och amorteringstiden förlängd till . Räntan på de konverterade lånen måste sättas så att den inte överstiger den ursprungliga räntan i kronor räknat. Enligt vår uppfattning bör ge regeringen till känna att problemen med korglånen måste lösas och att man därvid bör pröva den ovan redovisade modellen. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om nödvändigheten av att problemen med korglånen löses. . ÅSLING (c)
mot · G602857 · 1983-01-21 00:00:00 — Motion 1982/83:857 revisorers förslag angående regionala organisation (förs. 1982/83:11) revisorer har aktualiserat en förändring av regionala organisation. Remissinstanserna är minst sagt delade varav flera mer eller mindre klart har avvisat förslaget. Naturligtvis måste man emellanåt se över organisationsfrågor i skilda sammanhang och utgör självfallet inget undantag härvidlag. Dock måste alltid eventuella fördelar, ekonomiska och andra, vägas mot de nackdelar som kan uppstå vid en organisationsförändring. Det finns anledning anta att därest riksdagsrevisorernas förslag fullt ut skulle bli verklighet det uppstår försämringar på servicesidan för andra banker med ty åtföljande kostnader. En del av de riksbankskontakter som t. ex. bankerna i har når man vid kontor i . Det är klart att om detta kontor försvinner blir det nödvändigt att etablera andra och längre kontaktvägar. Självklart är det alltid angeläget att finna en så rationell organisation som möjligt. Även om, som ovan påpekats, förslaget från revisorer i sin helhet genererar alltför uttalade negativa effekter torde en viss förändring ändå vara möjlig att genomföra. Det finns alltid en gräns hur långt man kan gå när det gäller att avlöva regioner en viss allmän service. hamnar man strax i det faktum att den centrala verksamheten då måste byggas ut, och lite av detta kan skönjas i det här fallet och då har den samlade effekten enbart blivit negativ. Enligt min mening bör, om en förändring skall vidtas, minst ett kassakontor finnas i varje län och mot den bakgrunden anser jag att kontoret i bör vara kvar och ha karaktären av kassakontor. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger fullmäktige i till känna, därest en förändring av organisation på det regionala planet kommer till stånd, kontoret i blir kvar som i varje fall kassakontor.
mot · G602858 · 1983-01-21 00:00:00 — revisorers förslag angående regionala organisation (förs. 1982/83:11) revisorer har i skrivelse till (förs. 1982/83:11) efter en av revisorerna gjord utredning föreslagit en ny utformning av regionala kontorsorganisation. Förslaget innebär en reduktion av nuvarande 23 avdelningskontor till att omfatta åtta avdelningskontor, högst tio kassakontor och ett antal sedeldepåer, anordnade inom postverket. och dess avdelningskontorsorganisation är en väl etablerad penninginstitution i det svenska samhället. Från att till en början ha haft till uppgift att utge lån till allmänheten har verksamheten numera så gott som uteslutande inriktats på betalningsmedelsförsörjning. Som sådan fungerar organisationen som en säker och neutral penningförmedling i samtliga svenska län. har flera utredningar gjorts om kontorsorganisation. Olika förslag och tankegångar har därvid framförts men inga har vunnit direkt gehör. Så sent som behandlades avdelningskontorsfrågan i med anledning av ett motionsyrkande om avskaffande av . Efter avstyrkan av finansutskottet avvisades förslaget av . Vi är medvetna om att en viss förändring av kontorsorganisation kan vara motiverad med hänsyn till förändringar i kontorens arbetsuppgifter. Att gå fram så drastiskt som revisorerna förordar i sitt förslag anser vi oss dock inte kunna medverka till. Vid behandlingen i riksbanksfullmäktige av riksdagsrevisorernas utredningsrapport förordade reservanterna i fullmäktige en organisation bestående av 10 avdelningskontor, 14 kassakontor och en sedeldepå (i , redan etablerad), som tills vidare skulle drivas på försök. Vi anser att detta förslag är mera realistiskt och väl knutet till de uppgifter som har att utföra genom sin regionala organisation. Att överlåta en betydande del av betalningsmedelsförsörjningen i riket i form av sedeldepåer hos postverket anser vi innebär klara nackdelar och en väsentlig försämring av service gentemot sina kunder. att beslutar att kontorsorganisation skall innefatta ett kassakontor för . () () minab/gotab 1983 73461
mot · G602863 · 1983-01-21 00:00:00 — m. fl. Avdragsrätt för reparationer i schablontaxerade småhus, m. m. 1982/har beslutat att införa avdrags- och uppgiftsskyldighet för vissa uppdragsersättningar. I anledning av proposition 1982/83:11 väckte moderata samlingspartiet genom sina ledamöter i skatteutskottet motion om förslag till betydande ändringar i lagen. Vi yrkade avslag på den del av bestämmelserna som innebär att småhusägare skall kunna åläggas betalningsskyldighet för uppdragstagarens skatteskulder liksom avslag på bestämmelsen att avgift skall påföras den som inte lämnat uppgift eller försäkran i sin självdeklaration. Vi hävdade att det avsedda syftet med lagen skulle kunna uppnås på ett rimligare och mer effektivt sätt genom att avdragsrätt infördes för reparationer och underhåll av schablontaxerade småhus. Vi erinrade om att tidigare beslutat att en utredning om detta skulle företas. I avvaktan på en sådan avdragsrätt ansåg vi oss som ett provisorium kunna godta att den föreslagna uppgiftsskyldigheten infördes. Den borde då ersätta den gällande skyldigheten att lämna kontrolluppgift på ersättning om . för arbete som utförts på fastigheten av någon som inte är rörelseidkare. Samtliga våra reservationer avslogs dock av . Det bör framhållas, att lagen, om dessa våra reservationer hade bifallits, skulle ha fått en väsentligt annorlunda effekt. Den kritik som moderata samlingspartiet riktade mot förslaget har därefter ytterligare bekräftats i den debatt som uppkommit rörande dessa delar av lagen. Det har allt tydligare visat sig att småhusägarnas skyldighet att vid vite lämna uppgift i deklarationen om de utbetalat mer än . till hantverkare eller ej, saknar förankring i människornas rättsmedvetande. Den uppfattas helt enkelt inte som uttryck för en rimlig avvägning mellan medborgarnas rättigheter och skyldigheter gentemot statsmakterna. Riksdagsbeslutet om utredning av avdragsrätt för reparationer på småhus måste därför effektueras. Därmed skulle man på ett effektivare och mer naturligt sätt komma till rätta med användningen av grå eller svart arbetskraft. Regeringen bör därför återkomma till med förslag som kan träda i kraft . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att begär att regeringen genomför utredningsarbetet om avdragsrätt för reparationer i schablontaxerade småhus och återkommer med förslag i så god tid att de kan träda i kraft , 2. att i avvaktan på detta förslag upphäver de delar av lagen om avdrags- och uppgiftsskyldighet beträffande vissa uppdragsersättningar som berörs i motionen. L. () i H. ()
mot · G602865 · 1983-01-24 00:00:00 — 1982/83 865-873 m. fl. Förenklad inbetalning av arbetsgivaravgifter och mervärdeskatt Enligt gällande bestämmelser skall vissa statliga inbetalningar göras via posten och postgirot. a. gäller detta inbetalning till statskassan av arbetsgivaravgifter och mervärdeskatt. För många mindre och medelstora rörelseidkare - bl. a. inom jordbruksnäringen - innebär denna bestämmelse en onödig administrativ belastning och som regel även kostnader. För att hålla nere sina räntekostnader är det angeläget att hålla utestående checkräkningskrediter på lägsta möjliga nivå och göra utbetalningar från kontot på förfallodagen. Detta är emellertid icke möjligt med nuvarande bestämmelser, som förutsätter att pengarna måste överföras från checkkontot till postgirot dagen före förfallodagen för att betalningen skall anses vara fullgjord i laga ordning. Förutom en dags räntekostnad åsamkas företaget/näringsidkaren olägenheten av att behöva använda en annan betalningsväg än vad som eljest används för övriga betalningar. Motsvarande bestämmelser gällde tidigare för inbetalning av inkomst- och förmögenhetsskatter men ändrades då det fastslogs att dessa betalningar skulle få verkställas i både bank och post på likvärdiga villkor. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar begära att regeringen genomför sådana ändringar i bestämmelserna för betalning av moms och arbetsgivaravgifter att möjlighet införs att verkställa dessa betalningar även via bank/bankgiro på motsvarande sätt som gäller för inkomst- och förmögenhetsskatter. () ()
mot · G602866 · 1983-01-24 00:00:00 — Slopande av rätten till avdrag vid inkomsttaxeringen för arbetsrättsliga skadestånd Skadestånd för brott mot avtal eller arbetsrättsliga lagar förekommer i hög utsträckning inom arbetslivet. Orsaken är att arbetsköparna försöker kringgå lagar och avtal eller att de ej skaffat sig de kunskaper de borde ha. Att s. k. allmänna skadestånd åsätts har som syfte att motverka avtalsoch/eller lagbrott. Det skall inte vara ekonomiskt lönsamt att frångå vad som överenskommits genom avtal eller vad som föreskrivs i lag. Trots detta är sådana brott en vanlig företeelse och kommer sannolikt så förbli så länge utsugningen av lönearbetare får ge profiter. Oavsett detta finns det skäl att skärpa nuvarande lagstiftning för att göra det dyrare för arbetsköparna att bryta mot lagar och avtal. Ett sätt är att slopa den nuvarande rätten till avdrag i taxeringen för just sådana skadestånd. Det är anstötligt att övriga skattebetalare skall behöva bidra till försumliga eller brottsliga arbetsköpares skadestånd. Så är fallet därför att skadestånden är avdragsgilla kostnader när det gäller beskattningen. Med en slopad avdragsrätt för dessa skadestånd skulle dessa arbetsköpare fullt ut få betala skadeståndet. Med nuvarande regler och nivå på skatten erlägger arbetsköparen själv som mest endast av skadeståndet. Resten får det allmänna erlägga genom avdragsrätten. För att göra denna ändring krävs ett tillägg till 20 § kommunalskattelagen där de arbetsrättsliga lagarna tillförs samt att brott mot avtal också är att anse såsom icke avdragsgill kostnad. Detta oaktat om skadeståndet utdömts i domstol eller fastställts genom förlikning eller förhandling. Berört utskott förutsätts utarbeta erforderlig lagtext. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar att slopa rätten till avdrag vid beskattning för skadestånd i samband med brott mot arbetsrättsliga lagar eller avtal.
mot · G602868 · 1983-01-21 00:00:00 — För import av äppelkoncentrat, koncentrerad äppelsaft som används till äppeljuice och biandsaft, gäller en värdetull på f. n. Dessutom gäller enligt jordbruksnämndens kungörelse om tullfrihet och tullnedsättning vissa lättnader för import av begränsade kvantiteter från fram till . Enligt ett riksdagsbeslut uppdrogs åt regeringen att ta upp nya GATT-förhandlingar i syfte att höja tullen på äppelkoncentrat till . Enligt min mening är detta beslut olyckligt av flera skäl. Allmänt gäller att protektionism fördyrar importerade insats- och konsumentvaror samt att, i händelse av motåtgärder, avsättningsmöjligheterna för andra produkter försämras. måste följa de internationella spelreglerna i eget intresse. I det aktuella fallet med äppelkoncentrat kommer en höjning av tullen att missgynna konsumenterna genom att produktionen i inte på långt när räcker till att tillgodose efterfrågan. Därigenom kommer importen att fortgå trots höjning av tullen. Det enda resultatet blir höjda konsumentpriser. Förbrukningen av äppelkoncentrat i motsvarar ca äpplen, vilket överstiger de totala leveranserna från odlingen av svenska äpplen för färskkonsumtion. En normalskörd av äpplen uppgår till ca varav ca går till råvara för framställning av bl. a. must, äppelkoncentrat och äppelpulp (passerade äpplen). Förutom att lönsamheten i framställningen av äppelkoncentrat i är dålig, lider vi alltså också brist på råvara. Enligt min mening bör därför ändra sitt beslut att uppdra åt regeringen att inleda förhandlingar om höjning av tullen på äppelkoncentrat. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att nya GATT-förhandlingar i syfte att höja värdetullen på äppelkoncentrat till ej skall upptas.
mot · G602869 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83:869 Ändring av vissa skatteregler rörande familjeföretag I vårt genomreglerade svenska samhälle kan enstaka råka ut för till synes omotiverade och ej avsedda effekter. Det kan ur helhetssynpunkt verka banalt men för den enskilde som omfattas av felaktigheten är det i sammanhanget av stor betydelse. Skattereglerna för kostnader för egna barns anställning i eget företag är utformade på ett sådant sätt att anmärkningsvärda effekter uppstår i vissa speciella fall. Reglerna bör därför justeras i aktuellt hänseende. Enligt nuvarande skatteregler gäller att egenföretagare som anställer eget barn i egen verksamhet under det år barnet fyller får göra avdrag för dessa kostnader från det anställningen börjar efter det att barnet avslutat skolgången , förutsatt att barnet fyller före det aktuella året. Således får avdrag inte göras vid anställning om barnet råkar fylla efter ifrågavarande år. Här föreligger en till synes helt omotiverad anknytning av skattereglerna till mantalsskrivningsreglerna. Skatteregerlna bör därför ändras i aktuellt avseende och gälla lika under ett kalenderår för alla som har samma födelseår. Avdragsrätt vid deklaration för kostnader i samband med eget barns anställning i egen verksamhet bör gälla under hela den tid barnet är anställt efter avslutad skolgång det år barnet fyller . Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar anhålla hos regeringen om åtgärder så att skattereglerna kan ändras i enlighet med motionens syfte.
mot · G602870 · 1983-01-24 00:00:00 — m. fl. De skattefria förmånerna till anställda I motion 1981/82:861 av () och () behandlades med hänvisning till vad som anförts i motion 1981/82:859 frågan om de s. k. skattefria förmånerna. I den sistnämnda motionen anfördes följande: De s. k. skattefria förmånerna har spridit sig lavinartat hos företagen i form av fritidsstugor och båtar till symbolpris, hög ersättning till konstklubbar, räntefria lån m. m. Denna utveckling av de skattefria förmånerna måste förhindras. Den praktiska utformningen är mycket enkel. Arbetsgivarna bör åläggas att på kontrolluppgiften uppge varje särskild förmån som uppgår till . Vid beräkning av värdet av räntefritt lån bör man kunna utgå från diskontot. En stor del av problemen med de skattefria förmånerna hänger samman med svårigheterna att på ett riktigt sätt uppskatta värdet av förmånerna. Endast när det gäller bilförmåner finns klara regler för värderingen. Problemen med omfattning, värdering och inriktning av de skattefria förmånerna är enligt vår uppfattning så komplicerade att en parlamentariskt sammansatt utredning bör tillsättas. Det gäller frågor som berör ett stort antal människor och som därför måste ha en mycket bred förankring i den allmänna opinionen. Skatteregler av denna typ bör inte utredas enbart av skatteexperter. Det är viktigt för effektiviteten av nya regler på detta område att vid utformningen ett stort lekmannainflytande kommer till uttryck. fann de i motionen framförda synpunkterna värda beaktande och tillstyrkte därför den begärda utredningen. begärde därför i skrivelsen nummer 391 att en parlamentarisk utredning om de skattefria förmånerna i inkomstlaget tjänst skulle tillsättas. Någon utredning synes dock inte ha tillsatts och det är enligt uppgift ovisst när så kan ske. Enligt vår uppfattning bör därför hos regeringen begära att ifrågavarande utredning skyndsamt tillsätts. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär en parlamentarisk utredning om de skattefria förmånerna i inkomstlaget tjänst. () ()
mot · G602874 · 1983-01-21 00:00:00 — 1982/83 874-881 Totalkonsumtionen av alkohol har ökat kraftigt . Enligt undersökningar finns det ett klart samband mellan hög totalkonsumtion och sjukdomar och för tidig död. var den svenska ungdomen väsentligen skyddad mot alkoholbruk och alkoholskador. kan emellertid konstateras att endast ett litet fåtal 16-åringar, pojkar som flickor, är helnykterister. Utvecklingen går emot att allt yngre ungdomar - allt fler flickor - dricker sig kraftigt berusade, ofta på spritdrycker. I spritdryckernas spår följer ökad brottslighet, våld och olyckshändelser. Allt fler alkoholiseras . Det är också skrämmande med den snabba tillväxten av medicinska och sociala alkoholskador: sjukdomar, invaliditet, social utslagning och för tidig död. Det har satsats mycket på information, vård och rehabilitering, men trots detta har problemen stadigt förvärrats. För att hejda denna utveckling måste nu mer konkreta åtgärder vidtas. Genom någon form av alkoholransonering skulle totalkonsumtionen kunna sänkas betydligt och ungdomen väsentligen kunna hållas alkoholfri. Denna ransonering skulle kunna genomföras genom en registrering vid inköpstillfället. Det bör då beslutas om ett högsta tillåtna uttag . Tilldelningens storlek bör avgöras genom närmare utredning. Övriga problem med ransoneringen får snabbt utredas och motåtgärder sättas in. Målsättningen för alkoholpolitiken i vårt land måste vara att på olika sätt minska alkoholkonsumtionen för att alla skador som uppstår genom alkoholens påverkan skall kunna tvingas tillbaka. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om registrering vid inköp av alkoholhaltiga drycker.
mot · G602875 · 1983-01-20 00:00:00 — Avdragsrätt för reparationer i schablontaxerade småhus En- och tvåfamiljs bostadsfastigheter beskattas enligt schablonmetod. Det innebär att avdrag för kostnader för underhåll av fastigheter inte medges. Ett särskilt s. k. extra avdrag om f. n. I den skattepolitiska debatten har hävdats att mycket av underhållsarbetet utförs utan att kontrolluppgifter lämnas. Om inte inkomsten tas upp av hantverkaren i dennes deklaration undandras inkomsten från beskattning. undgår den som betalt ut ersättningen att erlägga sociala avgifter. har beslutat att skärpa reglerna genom att - utöver skyldigheten att lämna kontrolluppgift - även införa en försäkran från alla ägare av schablonbeskattade fastigheter att ersättningar . ej utbetalts samt viss skyldighet att svara för den skatt eller avgifter som arbetstagaren skulle erlagt. Det är ett viktigt krav att alla inkomster skall komma till beskattning. Samhället får dock inte välja sådana former som utgör en onödig kontroll av hederliga människor. Vi menar att dessa bestämmelser skall upphävas och ersättas med följande. För en- och tvåfamiljsfastigheter medges avdrag för den del av underhållskostnaden som utgörs av löner och sociala kostnader med . Nuvarandra extra avdrag - 1 500 - reduceras något, t. ex. till 1 000 kr./år. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att beslutar att avdragsreglema för schablonbeskattade en- och tvåfamiljsfastigheter ändras i enlighet med vad som i motionen föreslagits.