mot · G70293 · 1983-11-15 00:00:00 — i m. fl. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 1983/84:40) I proposition 1983/84:40 föreslås att en minskning av den särskilda rörliga krediten om 150 milj. kr. som disponeras av jordfonden skall ske till 75 milj. kr. Härigenom minskas också räntekostnaderna med ca 10 milj. kr. Vi delar regeringens uppfattning att det är angeläget att en snabb utförsäljningstakt kan hållas för de fastigheter som fonden förvärvat. Detta främjar en ändamålsenlig rationalisering inom jord- och skogsbruket. Vi delar däremot inte uppfattningen att staten netto skall öka sitt ägoinnehav genom att mark i första hand skall erbjudas domänverket. Det är mera angeläget att mark överförs i enskilda fysiska personers ägo. Inte minst främjas då tillkomsten av, och förstärkning av, kombinerade jordoch skogsbruksföretag. Detta är viktigt från bl. a. regionalpolitisk synpunkt. Regeringen föreslår en minskning av de totala livsmedelssubventionernas 3 800 milj. kr. med 850 milj. kr. räknat innebärande en besparing om 500 milj. kr. för innevarande budgetår. Som en följd av regeringens ekonomiska politik måste livsmedelssubventionerna nu begränsas. Enligt vår mening borde detta ske av andra skäl. Nämligen då regeringen förmått realisera en verklig ekonomisk stabiliseringspolitik i vilken medborgarnas reella köpkraft ökar som livsmedlens produktionskostnader minskar. Sådana förutsättningar föreligger inte , och regeringens proposition är inte ett led i en sådan nödvändig politik. Begränsningar av livsmedelssubventioneringen är nödvändiga, och målet bör vara att den skall avvecklas. Vi vill starkt understryka att vi motsatte oss livsmedelssubventionernas införande och pekade på de allvarliga olägenheter som uppstår som en följd av att finansiera en del av livsmedelskostnaderna med skattemedel. Vi hävdar att dessa subventioner infördes helt frivilligt av den dåvarande socialdemokratiska regeringen av kortsiktiga opportunistiska skäl. Då subventionerna nu skall avvecklas sker det i ett ekonomiskt tvångsläge och utan några som helst analyser av effekterna avseende produktions- och konsumtionsförhållanden. Detta illustrerar väl vilken beroendeställning jordbruket har hamnat i visavi staten. 2 1983/84. I samband med den senaste höjningen av livsmedelssubventionerna, som regeringen genomförde med stöd av kommunisterna, motsatte sig moderata samlingspartiet denna förändring. föreslog vi att subventionerna skulle minskas med 1 035 milj. kr. Enligt vår mening understryker den fortgående försämringen av vårt lands ekonomi nödvändigheten av de besparingar vi tidigare föreslagit. Vi vidhåller vårt tidigare krav. Det är därför angeläget att uttalar att fortsatt begränsning av livsmedelssubventionerna föregås av analyser av de konsekvenser som blir en följd av sådana begränsningar. Analyserna måste avse effekter på såväl konsumtion som produktion. Regeringen föreslår att kostnaderna för skördeskadeskyddets administration för nästa budgetår skall bestridas med medel ur skördeskadefonden. Enligt vår mening är det djupt otillfredsställande att regeringen inte nu lämnar förslag till skördeskadeskyddets framtida utformning. Denna fråga har varit föremål för utredning och överväganden varför regeringen inte torde sakna underlag för att besluta avge proposition till . Vidare är det vår principiella inställning att de medel som tillskjutits fonden, från såväl statens som från jordbruksnäringens sida, en gång för alla är avsatta för skördeskadeskydd. Härvid följer att framtida disposition av fonden skall avse ändamål avseende skördeskadeskydd. I överenskommelse om skördeskadeskyddets finansiering har också ingått att staten påtagit sig att stå för skördeskadeskyddets administrationskostnader. Någon ändring av dessa förhållanden bör principiellt inte ske. Emellertid kan vi, med hänsyn till att varken staten eller jordbruket tillfört fonden medel , acceptera att man i avvaktan på skördeskadeskyddets framtida utformning låter fondens administration finansieras av fondmedel under nästa budgetår. Regeringen föreslår en ändring i lagen om skogsvårdsavgift innebärande en höjning av avgiften från nu gällande 5 %o till 8 %o av skogsbruksvärdet. Moderata samlingspartiet har tidigare i motion 1982/83:2114 redovisat att skogsvårdsavgiften inte får utvecklas till en ren pålaga på skogsbruket avsedd för att allmänt finansiera statens utgifter. Den får inte heller utformas så att den medverkar till en ekonomisk omfördelning mellan olika skogsägarkategorier eller regioner. De medel som skogsvårdsavgiften ger skall användas för insatser som kommer hela skogsbruket till del. Någon uttaxering skall därutöver inte Vår uppfattning i denna fråga är oförändrad. Av det skälet avvisar vi regeringens förslag, såsom varande ett rent överuttag i förhållande till ändamålet med avgiften och jämställt med ökad beskattning av skogsbruket. Vi vidhåller vårt krav om att skogsvårdsavgiftsuttaget bör vara 3 %o av skogsbruksvärdet. Regeringen föreslår att reglerna för ersättning som uppstår till följd av myndighetsingripande med stöd av salmonellalagstiftningen ändras så att staten får bära en mindre del av kostnaderna för salmonellabekämpning än f. n. Vidare förutskickas att tekniska förutsättningar föreligger för att djurägarna skall kunna erbjudas ett försäkringsskydd. Reduktionen av statens kostnader avser såväl ersättning till djurägare som bidraget till veterinärmedicinska laboratorier. Förslaget berör uppfödning av slaktkycklingar och specialiserad slaktnötsproduktion. Enligt vår mening är den föreslagna begränsningen av statens kostnader acceptabel. Vi vill emellertid starkt understryka vikten av att ikraftträdandet av de nya reglerna sker som nuvarande regler upphör. Likaså måste de i propositionen antydda försäkringsmöjligheterna vara helt klara samt att information härom skall ha nått berörda djurägare. Regeringen framlägger förslag om avgifter för prövning och tillsyn enligt miljöskyddslagen samt om täktavgifter. Enligt förslaget skall den som söker tillstånd, koncession eller på annat sätt står under tillsyn enligt miljöskyddslagen bestrida myndigheters kostnader för såväl tillståndsgivning som undersökningar som föranleds av ansökan samt kostnader för löpande tillsyn av givna tillstånd och koncessioner. Regeringen föreslår vidare en särskild lag för avgift på bekämpningsmedel och handelsgödsel. Motivet anges vara att såväl bekämpningsmedel som handelsgödsel har negativa miljöeffekter och att användningen måste begränsas. Moderata samlingspartiet delar uppfattningen att miljöavgifter i vissa fall är ett sätt att använda ekonomiska styrmedel för att förhindra miljöförstöring och att miljöavgifter skall kunna läggas på sådan produktion som medför särskilt kostsam avfallshantering. Av det skälet accepterar vi den del av regeringens förslag, täktavgifter och tillsynsavgifter enligt ML, som avser kostnader som uppstår i samband med tillstånds- och koncessionsgivning. Vi anser det skäligt att den sökande skall påta sig de kostnader som exempelvis uppstår för att undersöka de villkor som tillstånd skall förenas med. Däremot motsätter vi oss den del av avgiften som regeringen föreslår skall gälla för en fortlöpande myndig Enligt vår mening har den del av avgiften som avses uttas , och som skall täcka kostnaderna för tillsyn samt undersökningsoch utredningsverksamhet i enlighet med ML, direkt karaktär av produktionsskatt. Tillsyn av en lag är en normal del av ett myndighetsutövande som det allmänna skall bekosta. Avgifter uttagna efter att tillstånd givits, och som regeringen föreslår bli årliga, är enligt vår mening endast ett nytt sätt att beskatta tillstånds- och koncessionsinnehavaren. Enligt vår mening är det angeläget att den miljöpåverkan som kan komma av jordbruksnäringens användning av kemikaliska medel följs med stor noggrannhet. Det är emellertid inte entydigt fastställt att förbrukningen av dessa medel vid normalt bedrivet jordbruk är för hög. Användarna jordbrukarna har ett legitimt intresse av att tillföra grödorna näringsämnen och begränsa förekomsten av ogräs och växtskadegörare. Detta intresse har producenter och konsumenter gemensamt. Goda skördar med hög kvalitet är således en målsättning. För pröducenterna finns såväl ett ansvar för marken som ett intresse att begränsa produktionskostnaderna. Detta i sig är en garanti för att någon generell överanvändning av bekämpningsmedel eller handelsgödsel inte sker. Vi anser inte de motiv som regeringen anger för införande av ifrågavarande avgift är relevanta. Enligt vår mening är också förslaget om införande av avgift på bekämpningsmedel och handelsgödsel endast en omskrivning för införande av en ny skatt. Lösningen på de allmänna ekonomiska problemen i vårt land eller för det mycket besvärande ekonomiska läge som jordbruket befinner sig i är inte nya eller höjda skatter. (Det ankommer på vederbörande utskott att utarbeta erforderlig lagtext.) Med stöd av vad ovan anförts hemställs 1. att uttalar att den mark som skall utförsäljas från jordfonden, som en följd av minskningen av fondens rörliga kredit, i första hand skall erbjudas enskilda förvärvare, 2. att uttalar att livsmedelssubventionerna bör minskas med 1 035 milj. 3. att uttalat att fortsatta minskningar av livsmedelssubventionerna som sker måste föregås av analyser av effekterna på såväl konsumtion som produktion, 4. att godkänner regeringens förslag till finansiering av skördeskadeskyddets administration för /85 samt att hos regeringen begär förslag till nytt skördeskadeskydd, 5. att beslutar ändra lagen (1946:324) om skogsvårdsavgift innebärande en sänkning av skogsvårdsavgiften till 3 %o av skogsbruksvärdet, 6. att beslutar att miljöavgift endast skall avse kostnader för tillstånds- eller koncessionsgivning, 7. att beslutar att årliga miljö- och täktavgifter ej skall införas, 8. att avslår regeringens förslag rörande införande av avgift på bekämpningsmedel och handelsgödsel. L. () i HANS () () () () () () () () () ()