mot · G6021020 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83:1020 Anläggande av ett zinksmältverk i län befinner sig i en bekymmersam ekonomisk situation med stort budgetunderskott och negativ handelsbalans. I detta läge måste alla ansträngningar göras för att öka sysselsättningen inom landet och förbättra handelsbalansen genom ökad självförsörjning. har vid behandlingen av näringsutskottets betänkande 1981/ 82:40 godkänt följande skrivning: Utskottet delar regeringens uppfattning att forskning och utveckling bör intensifieras kring de ur försörjningssynpunkt särskilt känsliga mineralerna som t. ex. kobolt, vanadin, nickel, och molybden. Vi menar, inom kommunisterna, att det också kan vara viktigt från försörjnings- och beredskapssynpunkt att den zinkmineral som bryts i helt eller till viss del också förädlas inom landet. Till vårriksdag avlämnades därför en motion om lokalisering till Bergslagen av ett zinksmältverk (motion 1981/82:830). Motionen avslogs av med en motivering på sex och en halv rad. Motiveringen var att det i fanns en betydande överkapacitet för zinkframställning. Den utveckling i fråga om behovet av zink i och på världsmarknaden, som det närmare redogörs för i motion 830, talar emellertid för att det efter hand bör kunna finnas utrymme för ett zinksmältverk inom . En omfördelning av kapaciteten inom är också tänkbar. Råvaran för zinkframställningen är sulfidmalm som sålunda innehåller svavel vilket frigörs i samband med zinkframställningen. Att binda svavlet och om möjligt nyttiggöra det, är viktigt ur miljösynpunkt. Att släppa ut svavlet i luften som svaveldioxid kan inte komma i fråga. I en utredning av möjligheterna till ett svenskt zinksmältverk måste därför ingå att minimera miljöstörningarna. Det måste också vägas in att överförande av förädlingskapacitet från äldre verk till ett nytt med modernare teknik kan leda till att de försurade utsläppen över eller kommer att minskas. Nya tekniker har i utvecklats för framställning av järn. De har ännu bara provats i pilotskala, men där befunnits mycket lovande både ur ekonomisk synpunkt och ur synpunkten att kunna driva metallurgisk verksamhet i förhållandevis liten skala. De erfarenheter som gjorts på detta område, och där ännu är ledande, kan visa sig lovande också för utvinning av andra metaller än järn. a. plasmateknologin torde kunna komma i fråga för tillämpningar inom zinkutvinningen. Genom användande av ny teknik och möjligheten att driva redan tämligen små anläggningar ekonomiskt, torde nya möjligheter öppna sig när det gäller att projektera ett nytt zinksmältverk i . I en rapport från statens industriverk (SIND 1982:3) Var kommer krisen? har det klarlagts att Bergslagen är den region som kommer att drabbas särskilt hårt av den närmaste tidens utveckling inom den svenska industrin. Jag ser det därför som tvingande nödvändigt att samhället tar vara på alla uppslag som kan tänkas ge sysselsättning och utkomst inom denna region, sålunda också uppslaget om etablerandet av ett zinksmältverk. Inom Bergslagen finns län. Länet är, liksom övriga bergslagslän, hårt drabbat av vikande sysselsättning inom industrin och med påföljande folkminskning. Särskilt hårt är länets norra och västra del drabbade. Inom länet finns en av landets största zinkfyndigheter. Den är exploaterad av det numera transnationella belgiska bolaget som anrikar malmen direkt vid gruvan och sedan sligen till för vidare förädling. Jag har tidigare motionerat om denna anläggnings överförande i statens ägo som alla till gruvan angränsande fyndigheter inte skulle få upplåtas till det belgiska bolaget. är inte tillgången till gruvans produktion avgörande för ett zinksmältverk i Bergslagen och inte ens för ett sådant smältverk i län. Skulle en utredning visa att ett smältverk i län lämpligen borde baseras på slig från Åmmebergsområdet får det övervägas om svenska intressen skall ta över gruvan eller om samarbete kan etableras med nuvarande innehavare. Mot bakgrund av det anförda yrkar jag att hemställer hos regeringen om utredning av frågan om anläggande av ett zinksmältverk inom län i enlighet med vad i motionen anförts. PER (vpk)