mot · G602878 · 1983-01-24 00:00:00 — och för utomlands anställda svenskar, m. m. har vid ett flertal tillfällen behandlat ärenden gällande villkor för svenskar, som tagit anställning utomlands. Många frågor återstår dock, vilkas lösning är nödvändig för att göra utlandsanställning mera attraktiv. Det råder allmän enighet om att svensk export måste öka, för att landet skall kunna ta sig ur den ekonomiska krisen. En vägledande princip för årets budgetproposition är att svensk export genom olika åtgärder skall stimuleras. Det är av avgörande betydelse för huruvida svenskt näringsliv skall lyckas på utlandsmarknaderna att villkoren för de svenskar som praktiskt skall genomföra exportansträngningarna är genomtänkta och rimliga. Svenska lagar och bestämmelser är inte avpassade för arbete utomlands. Villkoren för utlandsarbetande svenskar styrs av regler, som i allmänhet skapats utan hänsyn till varandra. Följaktligen har åtskilliga exportföretag stora svårigheter att finna personal, som är beredd till utlandstjänst. Det borde således vara av allmänpolitiskt intresse att villkoren ses över och att utlandsarbete stimuleras. En grundläggande fråga, som måste få en snar lösning, är harmoniseringen av de olika bosättningsbegrepp, som råder. Folkbokföringen har ett bosättningsbegrepp, skattelagstiftningen ett annat, sociallagstiftningen ett tredje och valutaregleringen ett fjärde. har redan hos regeringen begärt en skyndsam översyn av dessa frågor. Det finns anledning att understryka behovet av snabbhet, då ett enhetligt bosättningsbegrepp är grunden för lösningen av andra problem inom detta område. gäller ändrade regler för sociala förmåner och avgifter vid långtidsuppdrag utomlands. Den, som än tjänstgör utomlands, omfattas från utresedagen endast av ATP. Följaktligen erlägger arbetsgivaren endast ATP-avgift. Emellertid gäller en avsevärd del av företagens utlandsförordnanden tider kortare än . Enligt uppgift behöver företag i flera av våra konkurrentländer inte erlägga några socialförsäkringsavgifter för anställda med utlandstjänstgöring även . Det är därför av betydelse ur konkurrenssynpunkt att de sociala avgifterna inskränks till ATP-avgift även för utlandstjänst som är kortare än . Ur de anställdas synpunkt kan ävenledes försäkringsfrågorna lösas på annat sätt, som ofta är både billigare och bättre. Speciellt för dem som tjänstgör på långt avstånd från är det av begränsad nytta att de är täckta av det svenska sociala systemet. Det finns olika tänkbara lösningar på denna fråga. Tidsgränsen kan reduceras från till Alternativt kan man ha en avtrappande skala beroende på utlandsvistelsens varaktighet. För de utlandsanställda som är bosatta i länder med vilka har socialförsäkringskonventioner gäller inte de nya regler som trädde i kraft . För dem gäller resp. konventions regler. Konventionerna anger de tidsperioder under vilka undantag råder från huvudregeln att den som vistas utomlands skall tillhöra socialförsäkringssystemet i vistelselandet. Den anställde tillhör då den svenska socialförsäkringen av mellan 12 månader (och ) och 36 månader (). Konventionernas innehåll är högst varierande, vilket är av avgörande betydelse för den utlandsanställde, då, även om han omfattas av den svenska försäkringen, han normalt uppbär socialförmånerna i vistelselandet på samma villkor som landets egna medborgare. Konsekvensen är att i vissa fall - en utlandsanställds medföljande familj är varken försäkrad i eller i - sjukvård är exkluderad från förmånerna (eller är starkt begränsad), - arbetslöshetsförsäkring inte är reglerad m. fl. speciella förhållanden, som gör att den anställdes socialförsäkring kan vara nog så ihålig. De sociala konventionerna medför således skyldighet för arbetsgivaren att erlägga sociala avgifter i trots att den anställde ofta inte kan tillgodogöra sig motsvarande förmåner. Det är därför mycket vanligt att den anställde med arbetsgivaren träffar avtal om att särskilda, i allmänhet privata, försäkringar skall tecknas. Exportföretagen drabbas alltså av dubbla kostnader, som är uppenbart fördyrande för svenska exportansträngningar. Socialförsäkringskonventionerna bör ingående studeras och omprövas till viss del. För den som tjänstgör utomlands - det må vara tjänsteresa eller korttidsuppdrag - uppstår i allmänhet besvärligheter och kostnader som inte drabbar den som tjänstgör hemma i . För att exportföretagen skall kunna intressera sina anställda för utlandsarbete krävs, att rimlig ersättning lämnas för de olägenheter den anställde drabbas av. De som endast vistas utomlands för sitt nöjes skull tror ofta att utlandstjänstgöring är en förmån. För dem som i sitt arbete måste vara utomlands ofta blir detta en uppoffring. Som tidigare påpekats i motionen, har många exportföretag numera stora svårigheter att rekrytera personal för denna typ av tjänster. Att vara hemma med familjen, att ha en orörd fritid skattas nu mycket högre . Många av våra konkurrentländer har insett vikten av att stimulera sina medborgare till utlandstjänstgöring. De har därför infört skattelättnader av olika slag. Dessa skattelättnader kan innebära skatteavdrag eller skattefrihet I takt med att exportvarorna eller -tjänsterna blir alltmer komplicerade eller sofistikerade, blir det alltmer viktigt att det exporterande företaget har möjlighet att sända sina anställda till exportlandet för installation, inkörning och service. De svårigheter som vårt skattesystem medför gör det svårt att kompensera den anställde för de svårigheter han möter. De som är i svenska statens tjänst erhåller ett skattefritt utlandstillägg vid utlandstjänstgöring. Detta motsvarande system borde kunna tillåtas även för privatanställda. Alternativt kunde vi i inrätta ett system med skatteavdrag eller skattefrihet av den typ som tillämpas i flera andra länder. Statliga traktamenten är normgivande för vilka belopp som är skattemässigt avdragsgilla för traktamentsersättning i enskild tjänst. Utlandstraktamentena är emellertid inte utformade med tanke på enskild tjänst. De fastställs i förhandlingar mellan och de statsanställdas fackliga organisationer. Prisuppgifter för de olika länderna insamlas av UD vanligtvis på grundval av prislägena i huvudstäderna. För att vi skall få ett utlandstraktamentssystem, som är avpassat för enskild tjänst, bör det först fastställas vilka kostnader traktamentena skall täcka. Skall endast kostnader för kost och logi ersättas eller samtliga merkostnader? UD:s kostnadsutredningar är inte anpassade efter näringslivets förhållanden. I länder med inflation på räcker inte traktamentet på långa vägar . Traktamentena är angivna i svenska kronor trots att det kan förekomma betydande valutakursförändringar . I stället borde traktamentena anges i vistelselandets valuta och justeras löpande . Anställda i enskild tjänst diskrimineras dessutom jämfört med statligt anställda. Traktamentet reduceras för statligt anställda fr. o. m. den 21:a vistelsedagen på samma ort. Det skattemässiga avdraget för privatanställda reduceras däremot fr. o. m. den . Det kan på goda grunder bestridas att kostnaderna sjunker på samma utlandsort. Ofta är sakförhållandet det motsatta. Denna reduktion borde således avskaffas både för statligt och privat anställda. I vilket fall borde samma regler gälla för båda kategorier. Trots att det ekonomiska samarbetet mellan och är omfattande, finns vissa oklarheter i tolkningen av dubbelbeskattningsavtalet mellan de båda länderna, vilka kan ha en hämmande effekt på möjligheterna för svenska företag att arbeta i . påstötningar från bl. a. näringslivet slipper numera arbetsgivaren att erlägga preliminärskatt för den anställde i både och . är dock frågan om i vilket land den anställde är skattskyldig olöst. Den svensk, anställd av ett svenskt företag, som arbetar på ett uppdrag i , kan alltså ha en oreglerad skatteskuld i ett av länderna. Dessutom drabbas den svensk som arbetar i av egenavgift till Denna kostnad är inte avdragsgill vid tillämpning av dubbelbeskattningsavtalet och vid skatteberäkningen i . Detta innebär att de som arbetar i drabbas av en merkostnad på netto. Det bör ges möjlighet att vid taxeringen i erhålla avdrag för socialförsäkringsavgift erlagd i . Den som arbetar utomlands är i regel skattefri i för anställningsinkomsten. har den som blir sjuk under utlandsvistelsen - i de fall ingått en socialförsäkringskonvention med vistelselandet - rätt till svensk sjukpenning. Trots att den anställdes inkomst är skattefri, beskattas sjukpenningen i . Sjukpenning, som avser att kompensera en skattefri anställningsinkomst, bör rimligtvis också vara skattefri. Det kan inte vara meningen att en utlandsanställd skall beskattas hårdare, därför att han blir sjuk. Sjukpenning som utges i stället för en inkomst, som är befriad från skatt eller för vilken den anställde erhållit skattejämkning, bör beskattas på samma sätt som den inkomst sjukpenningen ersätter. Befrielse från skyldigheten att erlägga skatt i enligt ettårsregeln i kommunalskattelagen gäller endast om inkomsten både intjänats och uppburits utomlands. När det gäller semesterersättning kan detta vålla vissa problem. Problemen gäller framför allt anställda inom byggnads- och anläggningsbranschen, där den anställde får sin semesterersättning en gång . Om semesterersättning utbetalas efter det att den anställde avslutat sitt utlandsarbete blir inkomsten skattepliktig i . Detta förhållande leder lätt till onödiga komplikationer och bidrar till att svenskars arbete utomlands försvåras. Semesterersättning som utbetalas på grund av en utlandstjänstgöring, där inkomsten varit befriad från skatt i , bör inte beskattas här, även om ersättningen utbetalas efter det att utlandsuppdraget avslutats. har i sitt betänkande SkU 1981/82:21 uttalat att de lokala skattemyndigheterna och bör lämna de skattskyldiga erforderliga upplysningar om de regler som har betydelse vid anställning där de lokala myndigheterna inom skatte- och socialförsäkringsväsendet fattar oriktiga beslut på grund av okunnighet om de bestämmelser som gäller. Det förekommer t. o. m. att kammarrätter fastställer sådana inkorrekta beslut rörande svenskar som arbetar utomlands. och bör således utöka sin information inte enbart till de skattskyldiga utan även gentemot de lokala myndigheterna samt intensifiera sin tillsyn så att felaktiga och slumpartade beslut i görligaste mån kan undvikas. De anförda exemplen på svårigheter som drabbar svenskar i utlandstjänst torde påvisa behovet av en allmän översyn av dessa villkor. Det existerar en interdepartemental arbetsgrupp som har till uppgift att studera dessa frågor. Gruppen har dock främst i uppdrag att granska vissa tjänstledighets- och meritfrågor, enligt uppgift för SIDA-anställda och andra statstjänstemän. Med så begränsade uppgifter finns det ingen anledning förmoda att arbetsgruppen kommer att ta upp de i denna motion aktualiserade frågorna till någon mera omfattande behandling och omprövning. Regeringen bör därför tillsätta en utredning med uppgift att genomföra en allsidig översyn av de lagar och regler som påverkar villkoren för dem som arbetar utomlands. Alternativt kan den interdepartementala arbetsgrupp som omnämns i motionen få utökade direktiv enligt vad som här angivits. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen anhåller om en allsidig översyn av de lagar och regler som påverkar dem som arbetar utomlands. . HÖGMARK (m)