mot · G6021465 · 1983-01-24 00:00:00 — m. fl. Strukturrationaliseringen inom det kombinerade jord- och skogsbruket En fortsatt strukturrationalisering inom det kombinerade jord- och skogsbruket är nödvändig. Inom vissa delar av landet är det också nödvändigt att fastighetsstrukturen väsentligt förbättras. I båda dessa fall är det nödvändigt att lantbruksnämnderna kan spela en aktiv roll genom att kunna erbjuda bytesmark. För olika samhällsändamål erfordras ofta att enskild mark tas i anspråk. Även i sådana fall är det en betydande fördel om lantbruksnämnden kan erbjuda ersättningsmark. Det är också viktigt att skogskompletteringen av jordbruksfastigheter kan fortsätta, eftersom vi har ett överskott på jordbruksprodukter. För den jordbrukare som inte har en bärkraftig enhet är möjligheten att göra den bärkraftig oftast en utökad animalieproduktion. Ett alternativ till detta är en utökad skogsareal och därmed en ökad sysselsättning i skogsbruket. Det är viktigt att jordbruksenheterna förstärks så att de blir bärkraftiga, men att denna förstärkning sker med skog och inte med ökad animalieproduktion. Det är då också viktigt att domänverket även fortsättningsvis medverkar i denna kompletteringsverksamhet, och speciellt bör uppmärksammas domänverkets nyckelroll i i dessa avseenden. Lantbruksnämndernas markreserv skall vara rörlig, och avsikten är att den skall omsättas snabbt. Detta hindrar dock inte att lantbruksstyrelsen kan behöva göra större köp och av detta skäl behöva ha tillgång till en relativt stor kredit. Den rörliga kredit på 200 milj. kr., som lantbruksstyrelsen disponerar tillkom för speciella ändamål, och en viss minskning av krediten kan därför vara acceptabel. Den föreslagna nedskärningen av krediten till 150 milj. kr. kan därför möjligen accepteras. En vidare successiv avveckling av krediten, som föreslås i budgetpropositionen, är däremot helt oacceptabel. Den befintliga krediten bör även fortsättningsvis användas för en aktiv strukturrationalisering, vilket innebär att lantbruksstyrelsen även i fortsättningen skall ha rätt att göra större inköp av bolagsmark med hjälp av krediten. I enlighet med jordförvärvslagens intentioner skall dessa inköp sedan användas för försäljning till aktiva jord- och skogsbrukare. Detta är också i enlighet med lantbruksstyrelsens anslagsäskande, där man framhåller det angelägna i att inköps- och försäljningsverksamheten kan ligga på en hög nivå. Jordbruksministern föreslår att återstoden av den mark som lantbruksstyrelsen förvärvat med anlitande av den tidigare nämnda krediten skall En sådan politik skulle innebära att den viktiga strukturrationalisering och omarrondering som påbörjats skulle raseras. Det kan också ifrågasättas om inte ett sådant generellt handlande strider mot andemeningen i gällande jordförvärvslag. Att ge domänverket generell förtur till fortsatta utbud av skogsmark från bolag är olämpligt av samma skäl som ovan angivits och kan därför heller icke accepteras. Med hänvisning till det anförda hemställs att med avslag på regeringens förslag angående markförvärv för jordbrukets rationalisering beslutar 1. att lantbruksstyrelsen för förvärv av viss skogsmark får disponera en rörlig kredit av 200 milj. kr. 2. att lantbruksstyrelsen även fortsättningsvis skall få använda sin rörliga kredit för en aktiv inköps- och försäljningsverksamhet till enskilda jord- och skogsbrukare och att domänverket icke skall ha någon förtur till befintliga eller kommande jordfondsfastigheter. () () . () () () () () () ()