ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G6022418 · 1983-05-10 00:00:00 — m. fl. Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /84, m. m. (kompletteringsproposition) (prop. 1982/83:150) Under hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:2417 av m. fl. 1. att avslår propositionens förslag till ändringar i a) lagen om allmän energiskatt (1957:262), b) lagen om bensinskatt (1961:372), c) lagen om vägtrafikskatt (1973:601), d) lagen om vägtrafikskatt på vissa fordon som icke är registrerade i riket (1976:338), e) lagen om dryckesskatt (1977:306) vad avser den förkortade kredittiden för malt- och läskedrycker, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen beträffande inriktningen av skattepolitiken. () H. () () () L. () i () ()
mot · G6022419 · 1983-05-10 00:00:00 — m. fl. Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /84, m. m. (kompletteringsproposition) (prop. 1982/83:150) Under hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:2417 av m. fl. att med ändring av tidigare beslut till Bidrag till driften av kliniker för psykiskt sjuka m. m. /84 anvisar ett med 2 . () () H. () () () L. () i
mot · G6022420 · 1983-05-10 00:00:00 — m. fl. Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /84, m. m. (kompletteringsproposition) (prop. 1982/83:150) Under hänvisning til! vad som anförts i motion 1982/83:2417 av m. fl. 1. att beslutar avslå proposition 1982/83:150, såvitt avser bil. 3, verksamhetsområde utom vad avser ändringar i fråga om flyttningsbidragen, samt förslag till återupptagen försöksverksamhet med yrkesinriktad rehabilitering för unga förtidspensionärer, 2. att godkänner de allmänna riktlinjer för arbetsmarknadspolitiken under /84 som redovisas i motionen. 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående snabbutredningen av personalsituationen inom AMS. () () H. () () () L. () i minab/gotab 1983 75535
mot · G6022421 · 1983-05-10 00:00:00 — 1982/83 2421-2430 m. fl. Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /84, m. m. (kompletteringsproposition) (prop. 1982/83:150) I den reviderade finansplanen förs på s. 63 en diskussion som rör begränsningen i den automatiska ökningen av statsutgifterna. Enligt finansministerns förslag blir det fråga om att i tillämpliga delar begränsa uppräkningen av utgifter som styrs av t. ex. basbelopp, försvarsprisindex, bruttonationalinkomst, produktionsmedelprisindex och den s. k. tidskoefficienten. De utgiftsområden som berörs är t. ex. pensioner, studiemedel, bidragsförskott, försvaret, biståndet, jordbruksprisregleringen och bostadslånen enligt vad finansministern anger. Denna mening refereras också i det pressmeddelande från som föregick överlämnandet av propositionen. På socialdemokratiskt regeringshåll har emellertid finansministerns klara besked åstadkommit betydande rabalder. Regeringens socialminister har i kärnfulla uttalanden till pressen (exempelvis Stockholms-Tidningen , s. 6) låtit meddela att han för sin del anser att det som står är fel. Socialministern ger också uttryck för en restriktiv syn på uppgift och funktion. Enligt uppgift stöttas emellertid den reviderade finansplanens förslag av statssekreterare. Det är naturligtvis möjligt att en situation som denna kan uppstå på grund av tryckfel. Detta skulle stå i överensstämmelse med den mening som socialministern anfört. Vi kan för vår del dock konstatera att intill motionstidens utgång har inte regeringen lämnat något rättelseblad på den aktuella punkten. ledamöter måste således utgå ifrån att finansministerns ord har stått sig. Mot denna bakgrund har den egendomliga situationen uppstått att åtminstone två meningar föreligger om vad som är regeringens uppfattning en som finansministern delgivit genom proposition som godkänts av regeringen i sin helhet (se prop. 1982/83:150, s. 3; även socialministern var närvarande enligt deltagarförteckningen) och en annan som socialministern delger svenska folket via massmedia. För vår del vill vi nu bereda en möjlighet att slutgiltigt slita tvisten mellan finansministern och socialministern. I sakfrågan stöder vi finansministerns linje i denna fråga. Den ligger i linje med de förslag som framförts från centerhåll i motion 1982/83:2431. 1 1982/83. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att bifalla vad finansministern anför på s. 63 i den reviderade finansplanen, i den lydelse den överlämnades till , såvitt gäller pensioner som en av de indexstyrda utgifter där det blir fråga om att i tillämpliga delar begränsa uppräkningen.
mot · G6022422 · 1983-05-10 00:00:00 — m. fl. Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /84, m. m. (kompletteringsproposition) (prop. 1982/83:150) I bilaga 3 föreslås bl. a. ökade insatser inom arbetsmarknadsutbildningen. Huvudinriktningen anges vara att stödja rekryteringen av arbetskraft till industrin. Det innebär bl. a. att andra viktiga objekt får stå tillbaka. Vpk vill här fästa uppmärksamheten på det kursutbud som , , rekommenderar. Skogsvården borde få en högre prioritet i detta kursutbud än vad den har . Skogsröjningen släpar efter och stamkvistningen eftersätts. I stället för att gå in för skogsodling litar skogsbrukets ansvariga till skogens självföryngring. På dessa områden krävs ökade arbetsinsatser och ökad satsning på utbildning, t. ex. i motormanuell skogsröjning. Vpk biträder förslaget att höja startbidraget för flerpersonshushåll med . , men motsätter sig förslaget att slopa bidragsformerna dagliga resor och s. k. månadsresor. I en skrivelse har AMS bl. a. begärt att 6 milj. kr. ställs till styrelsens förfogande för att ersätta den neddragning som eljest avses träda i kraft för organisationen med fr. o. m. . Vpk stöder detta krav på kompensation. AMU-eleverna har fäst uppmärksamheten på att utbildningsbidraget måste höjas. Utbildningsbidraget är f. n. per dag och gäller för de elever som inte är med i arbetslöshetsförsäkringen. Bidraget har släpat efter . Därtill kommer att stimulansbidraget på . Från är högsta klass i arbetslöshetsförsäkringen . Det vore rimligt att utbildningsbidraget uppjusterades till denna nivå. Skillnaden i ersättning är nu alltför stor. Av de 40 000 som genomgår arbetsmarknadsutbildning har , främst kvinnor och ungdom, enbart utbildningsbidrag. En höjning med . per dag skulle motsvara den höjning som de A-kasseanslutna har fått. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att hos regeringen hemställer om åtgärder så att utbildning i skogsvård anordnas inom arbetsmarknadsutbildningen, 2. att med ändring av regeringens förslag i proposition 1982/83:150, bilaga 3, B 1. Arbetsmarknadsservice, beslutar att bidragsformerna dagliga resor och s. k. månadsresor bibehålls, 1* 1982183. 3. att till Yrkesinriktad rehabilitering för /84 under tionde huvudtiteln, utöver i proposition 1982/ 83:100, bilaga 12, proposition 1982/83:120, bilaga 4 och proposition 1982/83:147 upptagna medel, anvisar ett reservationsanslag av ytterligare , 4. att beslutar att utbildningsbidraget vid arbetsmarknadsutbildning fr. o. m. lägst skall utgå med . per dag, . (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G6022423 · 1983-05-10 00:00:00 — m. fl. Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /84, m. m. (kompletteringsproposition) (prop. 1982/83:150) I proposition 1982/83:150, bilaga 4, verksamhetsområde föreslår regeringen vissa sysselsättningsskapande åtgärder. Som utförligt redovisas i vår motion 1982/83:2417 förordar vi andra förslag för att bekämpa arbetslösheten. Enligt vår uppfattning saknas, särskilt mot bakgrund av den statsfinansiella situationen, tillräckliga bostadspolitiska motiv för de föreslagna åtgärderna. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att avslår proposition 1982/83:150, såvitt avser bilaga 4, verksamhetsområde. () () () () () ()
mot · G6022425 · 1983-05-10 00:00:00 — m. fl. Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /84, m. m. (kompletteringsproposition) (prop. 1982/83:150) I proposition 1982/83:150 föreslår regeringen under avsnittet Skatterna på energi m. m. en höjning av bensinskatten med per liter. En höjning av bensinskatten blir betydligt kännbarare för befolkningen i inland, som redan nu har högre kostnader för bilresor, än i de befolkningstäta regionerna i landet. Kombinationen dyrare bensin och långa avstånd till sysselsättning och service ger kännbara utslag i den enskildes ekonomi. I inland är dessutom kollektivtrafiken svagt utvecklad och utgör således inte något verkligt alternativ till bilen som transportmedel. Genom den gällande zonindelningen av landet får förbrukarna i inland, utöver gällande grundpriser, betala ett zontillägg med per liter. Befolkningen i inland kommer inte heller i samma utsträckning, som på andra håll i landet, i åtnjutande av de rätt betydande prissänkningar på bensinen som är betingade av konkurrensen på marknaden. Starka skäl kan alltså anföras för en regional differentiering av bensinskatten utformad så att t. ex. inland undantas från den föreslagna höjningen. Propåer av den innebörden har tidigare prövats och avvisats av . Därvid har bl. a. hänvisats till administrativa svårigheter, gränsdragningsproblem, finansiella aspekter etc. Ingen torde emellertid vid en seriös prövning kunna förneka existensen av de problem som inledningsvis angivits. Det bör därför vara en angelägen uppgift att överväga och framlägga förslag till åtgärder som i möjligaste mån kan begränsa eller lindra de i motionen påtalade olägenheterna av bensinskattehöjningen för boende i inland. En metod som inte bör uteslutas är en regionalt avgränsad reducering av bilskatten. Enligt vår bedömning bör regeringen skyndsamt överväga denna och andra problemlösningar och förelägga förslag om åtgärder. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om åtgärder på bl. a. bilbeskattningens område för att begränsa vissa av de negativa effekter som i inland följer av bensinskattehöjningen. () () () () ()
mot · G6022426 · 1983-05-10 00:00:00 — Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /84, m. m. (kompletteringsproposition) (prop. 1982/83:150) Äldre- och handikappomsorg är ett av de områden som regeringen prioriterat . Trots den svenska ekonomins problem måste äldre- och handikappomsorgen fortsätta att byggas ut, dels därför att vi får allt fler människor i höga åldrar , men framför allt därför att vi vill förbättra levnadsvillkoren för människor som fortfarande har det klart sämre än genomsnittet. Det har klart belagts, senast i regeringens skrivelse om handlingsprogram för handikappfrågor, att handikappade i praktiskt taget alla avseenden har sämre levnadsförhållanden än befolkningen i sin helhet. När det gäller bostadsförhållandena, så bor yngre och friska människor bättre än rörelsehindrade och äldre. De sociala följdeffekter detta skapar är mycket stora. I regeringens proposition 82/83:150 bilaga 4 föreslås att ramen för reparationslån vidgas med 75 milj. kr. samt att dessa lån enligt nu gällande bestämmelser skall få lämnas ytterligare . Reparationslånen skall främst gälla byggnadstekniska brister i form av t. ex. mögel, fukt eller korrisionsskador. sägs i belåningsbestämmelserna att i tillgång på medel skall även andra byggnadstekniska brister kunna komma i fråga. De flesta bostäder har byggts där man inte tänkt på att tillgodose de handikappkrav som vi ställer på nyproduktionen och vid de flesta ombyggnader. Vissa brister i boendemiljön för många äldre och handikappade kan direkt hänföras till byggnadstekniska brister. Det kan gälla allergiframkallande ämnen, tunga portar, otillräckliga ledstänger, dålig belysning, fel på ventilationssystemet, köks- eller hygienutrustning som är svårtillgänglig och svår att städa m. m. Reparationslån bör därför kunna utgå till att avhjälpa också den här typen av brister i boendemiljön, som för många äldre och handikappade kan vara brister som ger betydande problem i den dagliga livsföringen. Med hänvisning till ovanstående hemställs att uttalar att reparationslån för byggnadstekniska brister skall kunna utgå även för vissa tekniska brister i fråga om handikappanpassning.
mot · G6022430 · 1983-05-10 00:00:00 — m. fl. Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /84, m. m. (kompletteringsproposition) (prop. 1982/83:150) I den reviderade finansplanen (prop. 1982/83:150) anför bostadsministern (bil. 4 s. 2) att han ämnar föreslå regeringen dels att vidga ramen för upprustningsbidragför allmänna samlingslokaler under innevarande budgetår med 34,45 milj. kr., dels att ramen för beslut om anordnings- och inventariebidrag samt lån till allmänna samlingslokaler får överskridas med 25 milj. kr. under innevarande budgetår. Som motiv för sin uppfattning om ökade ramar m. m. anger bostadsministern sysselsättningspolitiska skäl. Behovet av ekonomiskt stöd till allmänna samlingslokaler har varit större än tillgången. De av beslutade ramarna har visat sig bli tagna i anspråk mycket snabbt med köbildning som följd. Sålunda fanns vid utgången av mars månad 1983 ansökningar om lån och anordningsbidrag m. m. på sammanlagt 256 milj. kr. Vid samma tillfälle fanns ansökningar om upprustningsbidrag om sammanlagt 83 milj. kr. Vi ser med stor tillfredsställelse på bostadsministerns inställning till behovet av ökning av beslutsramarna till allmänna samlingslokaler. Vad beträffar ekonomiskt stöd till anskaffande av lokaler för trossamfund finns även vad beträffar dessa lokaler behov av ökade möjligheter till bidrag. har på förslag av kulturutskottet (KrU 1982/83:23) beslutat öka det aktuella anslaget för nästa budgetår, dock endast med . Sett mot bakgrunden av att det f. n. finns ansökningar hos trossamfundens samarbetsnämnd som tillhopa innebär en byggnadskostnad om ca 150 milj. kr. finns goda motiv för ytterligare medel. Många av de inneliggande projekten är av den naturen att de i dagens svåra byggmarknad skulle medföra positiva effekter på sysselsättningen. Det finns därför anledning att åter aktualisera frågan om att ge regeringen ett bemyndigande att överskrida anslaget till anskaffande av lokaler för trossamfund om det behövs av sysselsättningsskäl såsom nu är möjligt avseende anslagen till upprustningsbidrag m. m. och till anordnings- och inventariebidrag samt lån för allmänna samlingslokaler. Enligt vår uppfattning bör ytterligare 15 milj. kr. anslås för investeringar avseende anskaffande av lokaler för trossamfund. Det bör vara möjligt och lämpligt att finansiera dessa tillkommande investeringar antingen genom användande av anslaget till sysselsättningsskapande åtgärder eller genom utnyttjande av finansfullmakten. De ytterligare behov av medel som förordas torde rymmas inom tidigare beslutade anslag. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att beslutar bemyndiga regeringen att, om det behövs av sysselsättningsskäl, medge att ytterligare medel ställs till förfogande för investeringar avseende lokalbehovet för trossamfund. () () () () () minab/gotab 1983 75538
mot · G6022433 · 1983-05-10 00:00:00 — Motion 1982/83:2433 Per m. fl. Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /84, m. m. (kompletteringsproposition) (prop. 1982/83:150) I proposition 1982/83:150 föreslås åtgärder för att förbättra sysselsättningsläget för ungdom. a. föreslås medel för att skaffa fram nya ungdomsplatser samt för påbyggnadsutbildning inom gymnasieskolan, framför allt avsedd för arbetslös ungdom. Den ökande arbetslösheten är ett stort problem. Regeringens ekonomiska politik gör tyvärr ont värre. Någon markant sysselsättningsförbättring torde inte vara att vänta under det närmaste året. I motion 1982/83:2417 lägger vi fram förslag om en alternativ ekonomisk politik som skulle generellt förbättra sysselsättningsläget. Vi har därutöver, bl. a. i motion 1982/83:343, lagt fram ett konkret förslag om ett system för lärlingsutbildning, vilket kan träda i kraft från och på ett avgörande sätt förbättra sysselsättningsläget för ungdom. I avvaktan på detta har vi uttalat (motion 1982/83:581 samt 1982/83:2174) att den framgångsrika verksamheten med yrkesintroduktion och introduktionsprogram skall fortsätta. Vi har avvisat regeringens förslag att ersätta dessa verksamheter med ett enhetligt system med s. k. ungdomsplatser. Vi hänvisar till ovannämnda motioner. Det har visat sig att regeringens förslag om en utvidgning av ungdomsplatsverksamheten misslyckats innan den egentligen påbörjats. I många kommuner kommer ett stort antal ungdomar att stå utan både ungdomsplats och yrkesintroduktionsplats. Regeringen föreslår därför att länsskolnämnderna skall anvisas 1 milj. kr. för att de regionala planeringsråden skall få möjligheter att leta fram ungdomsplatser. Vi avvisar förslaget. Regeringen förslår också en utökad satsning på högre specialkurser och andra påbyggnadsutbildningar. Ramarna för gymnasieskolan föreslås utökade med 2 000 platser för detta ändamål. Med en rimlig omfattning på det av oss föreslagna lärlingsutbildningssystemet torde behovet av de av regeringen föreslagna kurserna minska. Förslaget är emellertid ägnat att underlätta för ungdomen att vinna inträde på arbetsmarknaden. Vi tillstyrker det därför i avvaktan på att ett lärlingsutbildningssystem successivt byggs upp i enlighet med vad som tidigare anförts. Förslaget bör innebära en minskad belastning på anslagen till beredskapsarbeten för ungdom. Vi anser därför att kurserna skall finansieras genom att regeringen ianspråktar finansfullmakten. bör ge regeringen ett sådant bemyndigande. 1982/83 2433-2434 Med hänvisning till vad sorn i motionen anförts hemställs 1. att avslår proposition 1982/83:150, såvitt avser bilaga 2, verksamhetsområde, utom vad avser D 18. Bidrag till driften av gymnasieskolor yrkandena 1 2. att bemyndigar regeringen att för /84 utnyttja finansfullmakten för att täcka de extrakostnader som uppkommer för driften av gymnasieskolor som följd av ökade insatser för olika former av påbyggnadsutbildning. () () () () () () ()
mot · G6022434 · 1983-05-10 00:00:00 — m. fl. Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /84, m. m. (kompletteringsproposition) (prop. 1982/83:150) beslöt med bifall till proposition 1982/83:53 att preliminär B-skatt skall tas ut av den slutliga skatt som den skattskyldige debiterats för inkomsten . Moderata samlingspartiet yrkade avslag på denna del av propositionen. Vi motsatte oss förslaget, som f. ö. inte föregåtts av sedvanlig remissbehandling, därför att företagen och egenföretagarna inte haft den inkomstutveckling som gällt för flertalet löntagare. Den beskattningsbara inkomsten kommer dessutom kraftigt att begränsas av ökade pålagor på näringslivet, bl. a. höjda arbetsgivaravgifter och löneskatter. Då företagens reala vinster således inte kan förväntas öka, betyder den nya lagstiftningen att man förväntar sig en årlig inflation på . Detta kan självfallet inte accepteras med tanke på att regeringen föväntar sig en inflation på . Fr. o. m. 1984 bör enligt vår uppfattning en återgång ske till tidigare regler för uppbörd av preliminär B-skatt. Det torde ankomma på utskottet att utforma erforderlig lagtext. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att beslutar att preliminär B-skatt fr. o. m. /85 skall utgå av den slutliga skatt som har påförts den skattskyldige året före inkomståret. () () () () () BO () () () minab/gotab 1983 75555
mot · G6022437 · 1983-05-11 00:00:00 — Organisationen av (förs. 1982/83:25) Förslaget innebär en ny organisation för . Enligt förslaget skall organisationen tillföras ett antal nya tjänster, 6,5 för förvaltningskontoret och 1 för revisionsverksamhet. För förvaltningskontorets del innebär detta en kostnadsökning med närmare 1,2 milj. kr. i nuvarande penningvärde. Det föreligger dessutom uppenbarligen risk för ytterligare lönekostnadsökningar genom att den nuvarande byråchefstjänsten föreslås göras om till en avdelningschefstjänst och att avdelningsdirektörstjänster avses ombildas till byråchefstjänster. Jag har vid min genomgång av förslaget inte funnit motiveringarna till angivna förändringar övertygande mot bakgrund av de stränga sparsamhetskrav som allmänt ställs på statsförvaltningen i nuvarande statsfinansiella situation. Med hänsyn till den i mitt tycke anmärkningsvärda ordningen att förvaltningsstyrelsen kan tillsätta nya tjänster innan den organisationsförändring som föranleder tjänsterna godkänts av , är det uppenbarligen för sent att nu avstyrka tjänsten som avdelningsdirektör vid ekonomienheten. Därutöver bör enligt min mening emellertid inga nya tjänster eller förändringar av tjänster ske. 1. att med anledning av förslag 1982/83:25 på fjortonde huvudtiteln till : Förvaltningskostnader för /84 anvisar ett i förhållande till tidigare beslut med . förhöjt förslagsanslag av , 2. att godkänner vad som anförs i motionen om ett bibehållande av nivån på vissa tjänster inom organisation. minab/gotab 1983 75604
mot · G6022439 · 1983-05-26 00:00:00 — Motion 1982/83:2439 Per m. fl. revisorers förslag angående och försvarspianeringen (förs. 1982/83:22) revisorer föreslår att ges ett ökat inflytande på utvecklingen av totalförsvarssektorn. Detta föreslås ske genom att ges ökade möjligheter att påverka den långsiktiga försvarsplaneringen, genom att tid för beredning av försvarsbesluten ökar samt genom att får ett utökat beslutsunderlag för avvägningar med konsekvenser för den svenska försvarsindustrins inriktning och kapacitet. Revisorernas förslag grundar sig på en av revisorerna genomförd granskning av samspelet mellan och regeringen och den senaste försvarskommittén. Enligt moderata samlingspartiets mening är de förslag till åtgärder som revisorer redovisat i sin skrivelse till ändamålsenliga för att nå syftet med ökat inflytande över försvarsplaneringen genom ett utökat beslutsunderlag. Det är emellertid angeläget att försvarskommittén fortsätter sitt arbete med vissa kvarvarande politiskt betydelsefulla frågor, även efter den tidpunkt då ett principbetänkande avgivits. Därvid bör programplanarbetets huvuddelar tillföras underlaget för ställningstagande. Kommittén kan då avge ett slutbetänkande som avser såväl säkerhetspolitikens inriktning som försvarets sammansättning, materiel- och personalförsörjning samt utbildning. Detta bör gälla såväl krigs- som fredsorganisationen. Detta kan innebära att försvarspropositionen kan komma att föreläggas förs . Ett fortsatt arbete inom försvarskommittén, ökar förutsättningarna för att den politiska beslutsprocessen kan tillföras relevanta fakta liksom att problem som uppkommer efter att principbeslutet fattats kan beaktas då försvarsbeslut skall fattas. Enligt moderata samlingspartiets mening bör de ovan påtalade ändringarna i revisorers överväganden göras då ger regeringen sin mening till känna. Med stöd av vad ovan anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande tidpunkt för avgivande av försvarsbeslutsproposition, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande försvarskommitténs fortsatta arbete efter den tidpunkt då principbetänkande avgivits. PER () () () () () () () () () ()