ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G6021226 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83: 1226 Förhindrande av obilliga bestämmelser i jordarrendekontrakt Jordarrende är den moderna enhetliga termen för arrendeförhållanden med sinsemellan mycket olika historiska ursprung. Flera slag av arrenden har rötter i feodala traditioner - så t. ex. vad som förr kallades landbolega och torplega. Detta är bakgrunden till att många arrendeavtal alltjämt innehåller bestämmelser, som ingriper i arrendatorns personliga frihet och dispositionsrätt. Denna företeelse är regel i vissa storgodsbygder, där arrendeväsendet återgår på gammal landbostatus och ärvts i flera generationer. Nuvarande lagstiftning brister, emedan den de facto skyddar sådana obilliga ingripanden från jordägaren i arrendatorns tillvaro. I praktiken kan en stor jordägare utnyttja arrendatorns beroendeställning på ett sätt, som är jämförbart med begagnande av trångmål något som i avtalsrätten ger grund för avtalets ogiltigförklarande. Obilliga bestämmelser kan omfatta en rad skilda och godtyckligt valda förhållanden. De kan t. ex. förplikta arrendatorn att övervaka att olovlig jakt inte sker på fastigheten, trots att arrendatorn inte har jakträtten. De kan förbjuda arrendatorn att arrendera även annan jord, vilket reellt är ett ingripande i näringsfriheten. De kan även avse arrendatorns disposition till bostadslägenhet han själv uppfört, liksom hans möjligheter att föra talan mot jordägaren inför domstol eller arrendenämnd. I ett färskt avtal, gällande för tiden , stadgas sålunda bl. a. följande: Upplåtelse sker med rätt för arrendatorn att uppföra eller bibehålla bostadshus för honom själv eller hans familj. Vill arrendatorn sälja byggnaderna, åligger det honom att till ett skäligt pris först hembjuda desamma till jordägaren. Tvister mellan jordägaren och arrendatorn, som härleder sig från detta kontrakt, få icke dragas inför domstol utan skola avgöras genom skiljemän Sistnämnda bestämmelse har bl. a. den innebörden att arrendatorn saknar möjlighet att genom rättslig talan söka stöd i de bestämmelser till arrendatorer skydd, som beslutat. Den reguljära proceduren är stängd för honom. Det framstår som angeläget att söka bortskaffa de feodala restprodukter, varpå bestämmelser av här anförd typ är exempel. Mot bakgrund av det anförda föreslås att hos regeringen begär förslag till sådana förändringar och tillägg i gällande lagstiftning, som kan hindra inslag i jordarrendekontrakt, vilka på ett för arrendatorn obilligt sätt går utöver vad som föranleds av själva arrendeförhållandet.
mot · G6021227 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83: 1227 m. fl. Möjlighet att inteckna bostadsrätt Bostadsrätt är från såväl samhällsekonomisk som familjeekonomisk synpunkt att föredra framför hyresrätt. Den enskilde får ta ett eget ansvar för bostaden och den omkringliggande miljön. Genom egna arbetsinsatser har den boende goda möjligheter att minska kostnaderna för sitt boende. Bostadsrättsinnehavaren sparar också i sin bostad, vilket både av samhällsekonomiska skäl och ur ägandespridningssynpunkt är värdefullt. En egen lägenhet i flerfamiljshus är attraktivt för många människor. upplåts den helt dominerande delen av lägenheter i flerfamiljshus med hyresrätt. Detta överensstämmer inte med människors önskemål. Andelen bostadsrätter bör därför ökas. Detta kan åstadkommas bl. a. genom att de allmännyttiga bostadsföretagen aktivt utnyttjar möjligheterna att ombilda hyresrätt till bostadsrätt. Lånevillkoren för förvärv av bostadsrätter är regelmässigt sämre än vid motsvarande förvärv av bostad med äganderätt. Skillnaden beror huvudsakligen på att det f. n. inte föreligger möjlighet att inteckna bostadsrätt. Enligt min mening bör dock en sådan möjlighet införas. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen anhåller att bostadsinnehavares möjlighet att inteckna bostadsrätten utreds. () ()
mot · G6021229 · 1983-01-25 00:00:00 — 1982/83: 1229 m. fl. Svenska livsmedel som u-landsbistånd Målet för den svenska jordbrukspolitiken fastställdes i riksdagsbeslut vara full självförsörjningsgrad. En fullständig balans i ett lands försörjning av livsmedel är naturligtvis omöjlig att åstadkomma, och i har vi under en följd av år nått en icke obetydlig överproduktion av vissa varor t. ex. mjölk och smör. På grund av de relativt låga och av producentländerna subventionerade världsmarknadspriserna har en export av jordbruksprodukterna varit olönsam. har produkterna använts till djurföda. vet vi att just mjölkproteinet skulle vara myckt värdefullt för de miljontals barn i u-land som inte får sitt proteinbehov tillgodosett. diskuteras en ny jordbrukspolitik. För att komma till rätta med överskottet av mjölk och smör föreslås direkta bidrag till jordbrukare, som avvecklar mjölkproduktionen. Med tanke på den globala livsmedelsbristen vore det önskvärt om i stället åtminstone en del av överskottet kunde användas som ett led i den svenska biståndsverksamheten. Förutom som ren katastrofhjälp skulle svenska livsmedel kunna användas i projekt enligt följande modell: Inom ramen för SIDA:s engagemang eller i nordiskt samarbete byggs i lämpligt u-land ett eller flera mejerier, där skummjölkspulver och smörolja under hygieniska förhållanden kan återblandas till en god och hållbar mjölk. Detta måste innebära att leverans av råvara garanteras i minst 5 men helst . Mejerierna skall också kunna ta emot den lokalt producerade mjölken och verka för att mjölkproduktionen i området runt mejeriet ökar, så att import av mjölkpulver och smörolja skall bli överflödig. som är nödvändig för att bygga upp en tillräckligt stor lokal mjölkproduktion skulle nya projekt kunna startas i andra regioner eller i andra länder. Förutsättningarna för att genomföra projekt av den typ som ovan skisserats bör undersökas. Med en sådan biståndsverksamhet, som kostnadsmässigt inryms i u-landsbiståndets ram, skulle en viss överproduktion inom det svenska jordbruket kunna accepteras. Ur beredskapssynpunkt skulle detta vara en klar fördel. Vid en avspärrning skulle nämligen sådana brister uppstå att vår jordbruksproduktion avsevärt skulle minska. Åberopande det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om prövning av biståndsprojekt där svenska jordbruksprodukter ingår. () BO ()
mot · G6021231 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83: 1231 Prövning av biståndsprojekt med utgångspunkt från kvinnornas situation Budgetpropositionen framhåller att 1980-talets ekonomiska problem i ställer en rad nya krav, både på mottagar- och givarländerna. Vidare sägs att för och andra givarländer innebär krisen i mottagarländerna att frågan om prioriteringar i biståndet måste ställas med ökad skärpa. Givarna måste vara beredda att med mera lyhördhet och flexibilitet skräddarsy biståndet efter varje lands behov. Lyhördheten måste inte minst gälla hur biståndet påverkar villkoren för de människor det skall gå till. Det svenska biståndet måste gå till de fattigaste människorna i de länder vi ger bistånd. Fattigast av de fattigaste är kvinnorna. I utvecklingsarbetet är dock kvinnorna osynliga. förbättras inte kvinnornas situation av olika projekt och satsningar. Deras skolgång, deras arbetsförhållanden och ekonomiska villkor påverkas inte i positiv riktning av utvecklingen, och deras beroende av männen fortsätter att vara totalt. Och kvinnornas situation påverkar barnen och deras utveckling. Det är därför väsentligt att alla biståndsprojekt vare sig de sker via SIDA, FN eller på annat sätt, prövas med utgångspunkt från kvinnornas situation. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att alla biståndsprojekt skall prövas med utgångspunkt från kvinnornas situation. () ()
mot · G6021233 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83: 1233 Familjesituationen vid offentlig utlandstjänstgöring har skett en utveckling när det gäller jämställdheten. Det finns dock grupper i vårt samhälle där jämställdheten har dålig genomslagskraft beroende på speciella omständigheter. Jag tänker på dem som medföljer sin make eller maka i utrikestjänst av olika slag. Med den ojämna könsfördelning som råder i dessa yrken är det framför allt kvinnor som är medföljande och de flesta finns i UD:s tjänst men även i SIDA-tjänst. Den medföljande maken har under långa perioder ingen möjlighet till förvärvsarbete och därmed ingen egen inkomst och pension. Den medföljande blir beroende av maken för sin utkomst. Vid skilsmässa eller bortgång kan detta få synnerligen negativa följder. Svårigheterna är många för den medföljande, t. ex.: Svårt att få tjänstledighet - Svårt att få arbetstillstånd i vissa länder - Svårt med utbildningsmöjligheter. En utredning om medföljandes situation när det gäller UD har gjorts av : De medföljande resurs eller personalpolitiskt problem? Den ingår i den större utredningen om bemanningen av utlandsmyndigheterna. På SIDA arbetar personalbiståndsbyrån med en promemoria med förslag till lösningar för medföljande. Det är angeläget att detta material samordnas och att statsmakterna löser de problem som ligger inom deras möjligheter för att underlätta för medföljande. Eftersom de flesta medföljande är kvinnor är detta i hög grad en kvinno- och jämställdhetsfråga. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär åtgärder för att avhjälpa problem som uppkommer för medföljande maka/make vid utlandstjänstgöring.
mot · G6021234 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83: 1234 och i samband med biståndsinsatser har sedan gammalt känt stor solidaritet med folken i tredje världens länder. Både och många enskilda organisationer har aktivt givit uttryck för denna solidaritet i sitt arbete i utvecklingsländerna. Det är allmänt känt att många människor i lever under svåra förhållanden. Att vara handikappad i ett u-land innebär en än svårare situation. Attityder, fördomar och religiösa tabun medför att handikappade människor i ett u-land alltid hamnar sist. Under internationella utarbetades inom FN ett World program of action. I denna världsaktionsplan får handikappades situation i u-land en mycket framträdande roll. Den svenska delegationen i FN har aktivt verkat för att så skulle ske. Med stöd från SIDA har FN också utarbetat bygganvisningar, vilka är speciellt tillrättalagda för förhållanden i . I anvisningarna ges råd och tips om hur man kan bygga handikapptillgängligt. SIDA driver en omfattande verksamhet inom en rad olika sektorer såsom hälsovård, undervisning, yrkesutbildning, landsbygdsutveckling m. m. i de svenska mottagarländerna. Det måste tyvärr konstateras att även t. ex. SIDA-finansierade skolor i inte byggs handikapptillgängligt trots att kunskaperna finns om hur detta skall ske. har intagit en ledande roll både vad det gäller handikappades delaktighet och jämlikhet samt stödet och servicen till dem. Vi har därför omfattande kunskaper om hur handikappservice skall utformas. I de biståndspolitiska målen har uttalat att stödet skall komma de människor som har de största behoven till del. Det vore därför befogat med en större satsning för att stödja handikappade i . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att uttalar att SIDA aktivt bör sträva efter att inrymma handikappaspekterna i de pågående och planerade biståndsinsatserna, 2. att uttalar att SIDA i dialogen med mottagarländerna bör aktualisera handikappades situation och den kunskap som finns inom på detta område. () () Printed in , , 1983
mot · G6021235 · 1983-01-25 00:00:00 — 1982/83: 1235 Vid upprepade tillfällen har fastslagit att vårt bistånd till fattiga länder skall uppgå till av vår samlade produktion. Årets budgetproposition innebär att enprocentmålet frångås. Regeringen försöker visserligen dölja detta faktum med några kamerala teknikaliteter. Faktum kvarstår emellertid tyvärr att enligt regeringens förslag skall frångå tidigare målsättning beträffande vårt bistånd. Detta är mycket olyckligt av flera skäl. Som en av världens rikaste nationer bör trots att vi f. n. brottas med balansproblemen i statens finanser hålla fast vid enprocentmålet. Solidariteten med världens många svältande och nödlidande människor får vi inte ge avkall på. av BNI kan knappast anses vara ett för högt satt mål och bör definitivt inte i något läge underskridas! Dessutom blir det extra svårt att komma upp till enprocentmålet om vi en gång har gått ifrån det. Det faktum att invändningar finns mot delar av hur vi använder våra biståndspengar får inte heller tas som intäkt för att minska våra ambitioner. I stället skall vi så långt vi kan påverka det satsa på att se till att våra insatser kommer till effektivt utnyttjande. En prutning av vårt bistånd är dessutom en kortsiktig politisk åtgärd. Om världsekonomin skall kunna långsiktigt förbättras måste vi i stället satsa just på . Det är sannolikt det enda sättet att skapa nya marknader vilket är en absolut förutsättning för en bevarad hög levnadsstandard i vårt och många andra länder som lever på att sälja produkter och tjänster. Med hänvisning till det anförda yrkar jag att beslutar anslå 227,0 milj. kr. i biståndsmedel utöver vad som föreslås i budgetpropositionen för att enprocentsmålet inte skall överges. 1 1982/83.
mot · G6021238 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83: 1238 Hänsyn till föräldrars barnomsorg vid övningar inom försvaret Vårdnad av små barn är något som ännu inte beaktas på ett rimligt sätt vid myndigheternas beslut om anstånd för repetitionsutbildning inom försvarsmakten och för övningar inom civilförsvaret. Inga egentliga bestämmelser finns på området. Praxis tycks vara att anstånd beviljas för den som är föräldraledig alltså upp men att omvårdnad av barn efter detta inte ger anstånd. Problemet finns även inom försvarsmaktens grundutbildning. Det finns många vittnesbörd om att enskilda kommer i kläm vid nuvarande praxis. Klagomål till jämställdhetskommittén, uppgifter i massmedia och erfarenhet från personalvårdskonsulenter visar tilltagande problem på området. Om två föräldrar båda är förvärvsarbetande och delar barnomsorgen uppstår ofta stora problem vid repetitionsövning. Fall har redovisats där kvinnan då ensam får ansvaret för hela barnomsorgen. För att klara detta måste hon begära tjänstledigt i sådana yrken där hon inte kan få deltid. Vid sådan tjänstledighet utgår ingen ersättning. Från personalvårdshåll har framförts att denna situation borde ge rätt till ersättning på motsvarande sätt som systemets regler för vård av sjukt barn. I andra fall har anmälts att problemen kan lösas om kommunen kan gå in med barnomsorg men anstånd på repetitionsövning bör då beviljas i de fall där kommunen inte kan erbjuda barnomsorg vid den aktuella tidpunkten. Allmänt kan sägas att problemen blir svårare ju senare den enskilde får besked om tjänstgöring inom försvarsmakten eller civilförsvaret. Ju för att förbereda andra former av barnomsorg desto lättare bör det vara att finna lösningar i det enskilda fallet. En förälder med hela eller huvuddelen av barnomsorgen har självfallet de största svårigheterna. I sådana fall bör anstånd kunna beviljas vid upprepade tillfällen, om inte alternativ för barnomsorgen kan ordnas inför de aktuella övningstiderna. Att ta med småbarn till kasernerna kan inte rimligen vara samhällets råd till den övningsskyldige. Med hänvisning till ovanstående hemställs att i skrivelse till regeringen begär sådana regler i fråga om övningar inom försvarsmakten och civilförsvaret att bättre hänsyn än kan tas till föräldrars barnomsorg. () ()
mot · G6021240 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83: 1240 Lokalisering till av den tolfte jaktdivisionen ÖB:s planering inför försvarsbeslutet innebar att flygvapnets krigsorganisation skulle komma att bestå av tolv jaktdivisioner. Av dessa skulle nio ha flygplan JA 37 Jakt viggen, medan övriga tre skulle vara utrustade med flygplan J 35 Draken, som skulle behållas till mitten av . försvarskommitté enades inför försvarsbeslutet om att antalet divisioner med JA 37 borde vara åtta. De icke-socialistiska ledamöterna ansåg att inriktningen därutöver borde vara att behålla fyra divisioner av flygplan J 35 så att det totala antalet divisioner ändock blev tolv. Även de socialdemokratiska ledamöterna ansåg att antalet J 35-divisioner skulle vara fyra , men endast tre därefter. Försvarsministern framhöll i proposition 1982/83:102 att ÖB:s planeringsinriktning mot tolv jaktdivisioner var lämplig. Den s. k. tolfte jaktdivisionen skulle behållas till mitten av . Det ankom på regeringen att besluta om lokalisering av divisionen, men inriktningen angavs vara att den skulle lokaliseras till flygflottilj. Efter försvarsbeslutet fick chefen för flygvapnet i uppdrag att inkomma med förslag till tidsplan samt övriga åtgärder som skulle behövas för en lokalisering till flygflottilj. Vissa åtgärder har också vidtagits på flottiljen i för att ta emot den jaktdivision som enligt den förra regeringen skulle förläggas dit. I proposition 1982/83:100, bilaga 6, säger den socialdemokratiska regeringen nej till hela flyttningen, antalet jaktdivisioner bör vara sammanlagt elva och att tre division J 35 Draken bör behållas tills vidare. Minskningen från tolv till elva bör genomföras så snabbt som möjligt, eftersom åtgärden ger besparingar i driftskostnader och möjliggör omfördelning av medel till materielanskaffning . Den förarpersonal som bemannar J 35 Draken-divisionen och den markpersonal som betjänar planen kan ej avskedas, utan kommer att placeras vid andra förband. Här finns sålunda inga besparingar att hämta. De 1015 jaktflygplan , som ännu framåt är fullt moderna kommer att stå outnyttjade eller i värsta fall att skrotas. Det vore rimligt att anpassa omläggningen så att den i tiden bättre stämde överens med ett effektivt utnyttjande av de aktuella flygplanen och då torde mitten av vara väl avvägt. blir det en kapitalförstöring av mycket stora mått. Här finns ej heller några besparingar att hämta. De besparingar som i praktiken är möjliga är sålunda i stort sett kostnaderna för det flygbränsle som erfordras för att träna våra jaktpiloter. Vad man sålunda vinner genom besparingar av flygbränsle skall ses mot bakgrund av den kapitalförstöring på hundratals miljoner som uppstår genom att inte utnyttja modern flygmateriel i hela dess livslängd. som man utan att vinna något nämnvärt i besparing minskar jaktförsvaret med . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att följa försvarsbeslut, enligt vilket den tolfte jaktdivisionen bibehålls till mitten av , 2. att uttalar sig för att den tolfte jaktdivisionen lokaliseras till flygflottilj.
mot · G6021241 · 1983-01-24 00:00:00 — Lokalisering till av ett marint helikopterförband Fredsbaseringen för ett marint helikopterförband bestäms i likhet med vad som gäller annan militär verksamhet - genom en avvägning av operativa krav och kraven på utnyttjande i fred och på god hushållning. I anslutning till kravet på fredsutnyttjande av marinens tunga helikoptrar för utbåtsjakt kan sägas följande. De allt vanligare och alltmer provokativa ubåtsincidenterna visar med önskvärd tydlighet att svensk kust och svenskt territorialvatten är föremål för främmande makters alltmer närgångna intresse. Ett av de mest utsatta områdena är södra , i synnerhet området utanför . Såväl detta faktum som erfarenheten från övningar i området har visat på nödvändigheten av att i fred har tillgång till helikopterförband utrustat för ubåtsjakt. Ett sådant förband skulle inte bara snabbt kunna ingripa mot främmande ubåtar och annan främmande underrättelseverksamhet på och under vattenytan, utan skulle också genom sin blotta närvaro försvåra sådan verksamhet och i många fall även förhindra vissa former av densamma. En lokalisering i fred till av ett marint helikopterförband för ubåtsjakt är av mycket hög angelägenhetsgrad. Vad beträffar kravet på god hushållning så skulle en omlokalisering av den 2:a helikopterdivisionen från till medföra avsevärda besparingar enligt vad som framgår av slutbetänkande avgivet av underhållsutredning (Ds Fö 1982: 3). Enligt utredaren skulle besparingarna vara av storleksordningen . är även i ett krigsskede ett av våra allra viktigaste områden. Detta framgår bl. a. av ÖB:s prioritering av . Ett marint helikopterförband, som redan i fred övar i sitt krigsområde, har en högre insatsberedskap och når väsentligt högre effektivitet inom området i fråga än ett förband, som i ett krigsläge skall sättas in i ett främmande område. Även av operativa skäl är en lokalisering till av marint helikopterförband för ubåtsjakt av mycket hög angelägenhetsgrad. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att 2:a helikopterdivisionen på omlokaliseras till flygflottilj.
mot · G6021242 · 1983-01-25 00:00:00 — 1982/83: 1242 Den frivilliga försvarsverksamheten har stor betydelse för totalförsvar. Inom det militära försvaret har hemvärnet viktiga uppgifter. Utbildningsbetingelserna både för det allmänna hemvärnet och för driftvärnet bör enligt vår mening ägnas ökad uppmärksamhet. Enligt försvarsbeslut bör tas ökad hänsyn till risken för att ett angrepp mot inleds överraskande. Vid ett överraskande anfall på vårt land kommer inte minst hemvärnets förband att ställas inför svåra uppgifter. Det är av största betydelse att utbildningen för hemvärnsmän och driftvärnsmän bedrivs under förhållanden som liknar dem som rådet där de har sina krigsuppgifter. I detta avseende råder det f. n. en betänklig brist såvitt gäller strid i tät bebyggelse. Jag anser att hemvärnet måste disponera utbildningsanordningar som är anpassade till strid i tät bebyggelse. I första hand bör sådana utbildningsanordningar skaffas till hemvärnets stridsskola. Regeringen bör vidta åtgärder för att stridsskolan tillförs dessa resurser för sin utbildningsverksamhet. Mot bakgrund av det anförda yrkar jag att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen har anförts om behovet av ändamålsenliga utbildningsanordningar för hemvärnets strid i tät bebyggelse.
mot · G6021246 · 1983-01-25 00:00:00 — 1982/83: 1246 Förmåner vid civilförsvarstjänstgöring i samband med grundutbildning och övning för civilförsvarspliktiga utgörs av följande förmåner: Dagpenning, befattningspenning Flygrisktillägg Fria in- och utryckningsresor Fri förplägnad, fritt logi Fri sjukvård Begravningshjälp, grupplivförsäkring Näringsbidrag Ersättning för skador på privata glasögon Dagpenning är den enda ersättning som de civilförsvarspliktiga får för förlorad arbetsförtjänst under civilförsvarstjänstgöring. Dagpenningen är för hel dag samma som sjukpenningen enligt lagen om allmän försäkring, dock lägst . Till denna ersättning kommer befattningspenning för vissa grupper: högre befäl med uppgifter inom det allmänna civilförsvarets lednings- och förvaltningstjänst befattningspenning . plutonchef, avdelningschef, skyddsrumschef, detaljchef befattningspenning . per dag; gruppchef, assistent befattningspenning . Dagpenningen utbetalas av i resp. kommun. Befattningspenningen utbetalas av resp. utbildningsanläggning eller och är skattefri inkomst. Det är angeläget att motverka byråkrati på alla nivåer i vårt samhälle. Ovan redovisade befattningspenningar kan inte, även om de utgör skattefri inkomst, med den storleksordning de har vara avgörande för någons tjänstgöring. Däremot vållar de kostnader i förvaltningen och rör det sig om endagarsövningar torde kostnaderna för utbetalning och redovisning överstiga värdet av den erhållna förmånen. Med hänsyn till förmånens ringa värde finns två vägar att gå för att minska förvaltningskostnaderna. Antingen avskaffas befattningspenningen helt och hållet eller också utbetalas icke ersättningar understigande . I det senare alternativet kan då ytterligare förmåner inbegripas såsom flygrisktilllägg. Med stöd av ovanstående hemställs att beslutar att begränsa utgående ersättningar vid civilförsvarsövningar i enlighet med vad som i motionen anförts.