ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G6022078 · 1983-01-25 00:00:00 — 1982/83 2078-2085 m. fl. Prognosen för byggarbetsmarknad /83 är sämst i landet. På är bilden också utomordentligt dyster. Regeringens byggstimulerande åtgärder kommer att ha vissa positiva effekter, men det kan konstateras att i förhållande till normallänen är åtgärderna inte tillräckliga för att skapa en acceptabel byggsysselsättning. Av skilda skäl kan länet inte tillgodogöra sig stimulanserna på ett nöjaktigt sätt. De större kommunerna med undantag för är krisorter med vikande sysselsättning och många tomma lägenheter. I en otrygg arbetsmarknadssituation vågar ungdomen inte etablera ett eget boende, och familjerna vågar inte ta bostadssocialt befogade bostadskostnader. Om den bostadssociala utredningen kan åstadkomma ett bostadssocialt betingat boende, torde detta möjliggöra ett högre bostadsbyggande. Kommuner och landstings förväntade ekonomiska situation gör det osannolikt att de kan upprätthålla byggvolymen. Kapacitetsutnyttjandet i industrin är generellt sett lågt, och förväntningarna om bygginvesteringar är låga, med undantag för Dammsjögruvan i . Reparationer, om- och tillbyggnad, den s. k. ROT-sektorn ROT-sektorn torde stå för en positiv utveckling, men eftersom standarden på länets bostäder är bättre än riksgenomsnittet begränsar detta volymen. Vidtagna åtgärder torde stimulera byggandet, men länets bebyggelsetruktur begränsar storskaliga lösningar, typ fjärrvärme. Vattenkraftsutbyggnader skulle kunna tillföra länet betydande byggvolym. nybyggande, dels genom kraftverk i mindre vattendrag vid befintliga dammar, dessa är f. n. föremål för inventering av . Dels genom effekti visering av befintliga kraftverk. har genom väsentligt ökade anslag kunnat höja väg- och brobyggandet. Tillgängliga objekt minskar emellertid snabbt. I särskilda motioner av m. fl. föreslås investeringar i Västerdalsbanan och en utredning om . SJ redovisar även på andra bandelar betydande investeringsbehov. Omfattande byggbehov föreligger alltså, och om tillräckliga resurser kan ställas till förfogande borde byggbranschen kunna rätas upp i länet. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att riktade åtgärder bör vidtas för att stimulera byggandet i och övriga hårt drabbade län. () () () () BO ()
mot · G6022079 · 1983-01-25 00:00:00 — och s. k. centrumbildningarnas verksamhet Kulturarbetarnas möjligheter att avyttra sina verk och att få anställning och engagemang är på grund av rådande lågkonjunktur ytterligt begränsade. Arbetslösheten bland kulturarbetare kan förväntas ligga kvar på oförändrat hög nivå eller rent av öka bl. a. beroende på att kommunerna skär ner sina kulturanslag. Av de medel som i budgetpropositionen föreslås gå till sysselsättningsskapande åtgärder avsätts en del till arbetslösa kulturarbetare. I årets budgetproposition anför kulturministern att det är angeläget att kulturpolitiken medverkar till att skapa nya arbetstillfällen. I detta avseende menar vi att centrumbildningarna spelar en viktig roll. Deras arbete har varit av stor betydelse för att sprida god kultur i landet. De har både en kulturpolitisk och arbetsförmedlande uppgift och arbetar under obyråkratiska och därför billiga former. Med stöd av det ovan anförda hemställs att som sin mening uttalar att medel avsätts för centrumbildningarnas verksamhet ur anslaget B 4. () () 1* 1982/83.
mot · G6022082 · 1983-01-25 00:00:00 — Politiska flyktingars möjligheter att återvända till hemlandet har fått emotta många flyktingar från . Det finns ca 15 000 latinamerikanska flyktingar i som har huvudsakligen kommit från , och . har en del länder ändrat sin attityd gentemot sina politiska flyktingar och man talar om en politisk amnesti t. o. m. i länder som . Denna situation har väckt en del frågeställningar. Osäkerheten och labiliteten är ju stora hos dessa länders politiska förhållanden. Detta gör att återvändandet, hur efterlängtad det än är, ter sig svårt. Beslutet om att återvända blir ännu svårare om man inte har några garantier att komma tillbaka till om förhållandet i det egna landet blir något helt annat än vad man har föreställt sig och blivit informerad om. Det är ju inte bara frågan om att förlora de demokratiska rättigheterna utan man kan riskera sitt liv och säkerhet. Dessutom finns det en rad juridiska och ekonomiska frågor i samband med återvändandet. Med hänvisning till det ovan anförda hemställer vi att begär att regeringen beaktar vad i motionen anförts om behovet av att uppmärksamma skyldigheter, politiska, juridiska och ekonomiska, när det gäller politiska flyktingar som återvänt till sina hemländer.
mot · G6022083 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Arbetslösheten blir ett allvarligare problem. Många ungdomar ställs utanför arbetsmarknaden. De som efter fullgjord värnpliktstjänstgöring tvingas ställa sig i arbetslöshetskön får tillgodoräkna sig värnpliktstiden som två månaders förvärvsarbete. Med tanke på att samhället tagit deras arbete i anspråk under betydligt än så, i vissa fall ända upp , borde det också vara en självklarhet att få tillgodoräkna sig samtliga tjänstgöringsmånader vid ansökan om KAS. Värnplikten är en form av samhällstjänst och bör därför jämställas med andra anställningar vid beräkningen av kontant arbetsmarknadsstöd. Med hänvisning till det anförda föreslås att uttalar att värnpliktiga bör få tillgodoräkna sig samtliga tjänstgöringsmånader vid ansökan om KAS. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G602209 · 1983-01-11 00:00:00 — m. fl. Typgodkännande av eldriven hjälpmotor för cykel Det är av många skäl önskvärt att en enkel påhängsmotor för vanlig standardcykel kunde godkännas för färd på allmän väg. För många är mopeden med dagens regler ett för tungt, starkt och dyrt alternativ. Tekniken med användning av eldrift för en enkel hjälpmotor finns redan, en liten elmotor med drivrulle som verkar direkt mot däcket och med batteriet i en liten avtagbar cykelväska. Vikten på ett sådant drivaggregat är lågt och anpassat för standarcykel. Det enda som hindrar lansering av en sådan produkt i är att det inte finns någon klass för motorfordon av detta slag. Begränsas hjälpmotorns effekt till exempelvis max 200 W, och drivpaketets vikt hålles låg, utsätts cykeln inte för större påkänningar än vid vanlig cykling. En motor på 200 W är knappast starkare än en människa som trampar cykeln. Detta innebär att andra krav än de som finns för vanlig cykel ej behöver ställas. Därför behöver hela fordonet inte typgodkännas. Typgodkännandet kan begränsas till drivpaketet, som kan godkännas för användande på vanlig standarcykel med två effektiva bromsar. Med hänvisning till ovanstående föreslår vi att hos regeringen begär utredning om möjligheterna att förse standarcykel med eldriven hjälpmotor. () ()
mot · G6022100 · 1983-01-25 00:00:00 — Förlängning av det temporära undantaget från markvillkoret vid bostadslångivningen Markvillkoret innebär att bostadslån för ny- och ombyggnad i s. k. exploateringsområden endast beviljas om kommunen eller ett av kommunen delägt aktiebolag vars verksamhet uteslutande består i att förvärva eller förvalta mark har till lånsökanden för genomförande av ett byggnadsföretag överhållit marken, upplåtit den med tomträtt eller överlåtit tomträtten till marken. Med kommun och kommunalt aktiebolag jämställs landstingskommun eller landstingskommunalt aktiebolag. Markvillkoret gäller sålunda numera inte för ny- och ombyggnad i saneringsområde. Avseende bebyggelse i exploateringsområde finns även vissa undantag. Sålunda gäller inte markvillkoret i fråga om lån till styckebyggda småhus om sökandens förvärv av marken inte är förenat med sådana villkor som binder sökandens upphandling av material och byggnadsarbeten till viss intressent. Vidare gäller inte markvillkoret om sökanden ägt marken eller innehaft den med tomträtt . Om marken är belägen i s. k. exploateringsområde krävs dock att ansökan om bostadslån ges in före . har vid skilda tillfällen (CU 1980/81:40, CU 1981/82:24) beslutat om temporära undantag från markvillkoret i exploateringsområden. Markvillkoret gäller sålunda inte för styckebyggda småhus i sådana områden om lån beviljas - . Som dåvarande bostadsministern anfört har effekten bl. a. av det beskrivna temporära undantaget inneburit en stimulans av bostadsbyggandet. Inte minst med tanke på behovet av fortsatt stimulans finns goda skäl för ytterligare förlängning av undantaget från markvillkoret. Ännu ett motiv för en ytterligare förlängning är att kommunernas planering och projektering av tomter främst för styckebyggda småhus är mycket lägre än . Om en förlängning av undantaget inte kommer till stånd innebär detta avsevärt färre sysselsättningstillfällen inom trähusindustrin. Åt den tillkallade bostadskommittén har bl. a. uppdragits att göra en samlad översyn av bostadspolitiken. Kommittén skall i huvudsak redovisa sina förslag . Närden efterföljande beredningen av kommitténs förslag avslutats bör finnas underlag för ett samlat ställningstagande till den kommunala bostadspolitikens utformning. Det förefaller därför rimligt att det temporära undantaget från markvillkoret, med i övrigt oförändrade regler, förlängs dvs. t. o. m. . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i denna motion anförts om temporär förlängning av markvillkoret vid bostadslångivningen.
mot · G6022101 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:2101 Ökade möjligheter att förvärva äldre viilafastigheter En god bostad tillhör människors grundläggande behov. En bra bostad i en riktig miljö är en förutsättning för att vi skall fungera och ta ansvar för kommande generationer. Det står alltmer klart att villkoren när det gäller val av bostad är högst skiftande. Om t. ex. en ung familj önskar köpa ett hus som är byggt för några tiotal år sedan är detta ofta inte möjligt även om priset är lågt. Däremot går det bra att finansiera en nybyggd villa i halvmiljonklassen. Det är angeläget att en förändring kommer till stånd. Ofta är det många som önskar ett något äldre hus. Med en måttlig renovering blir det en attraktiv bostad. Inte sällan är det också så att den salubjudna äldre villan är belägen ute på landsbygden, och alternativet när det inte går att finansiera köpet av denna är ofta en ny villa i närmaste samhälle. Valfriheten när det gäller bostadsort styrs således i viss mån på det här sättet. Självklart är det även fråga om kapitalförstöring. Det finns alltså starka skäl att se över finansieringsvillkoren vad avser förvärv av äldre hus. Regeringen har tillsatt en parlamentarisk utredning, bostadskommittén. Denna bör få uppdraget att se över de i motionen aktualiserade frågorna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökade möjligheter att förvärva äldre villafastigheter.
mot · G6022102 · 1983-01-25 00:00:00 — Tillåtligheten av utbyggnad av vattenkraft i Utbyggnaden av vattenkraften har genom olika beslut i praktiskt taget upphört. Detta är beklagligt mot bakgrund av den rådande energisituationen. En omställning av energiförsörjningen pågår där en minskad användning av olja är huvudinslaget. För att ersätta oljan prövas olika alternativ. Energiutvinning genom ökad kolanvändning och exploatering av torvmossar medför enligt vår mening betydligt större miljöolägenheter än vad en utbyggnad av vattenkraften gör. Övergång till kol i större skala innebär att vi går från ett importerat bränsle till ett annat. Vattenkraften bygger på en väl begprövad teknik och är den förnybara energikälla av större betydelse som är bäst utvecklad. Vattenkraften är från hälsosynpunkt överlägsen alla andra energislag som f. n. används i vårt land. Den är helt och hållet en inhemsk energiresurs och kan därför inte överträffas i fråga om försörjningstrygghet. Den är också lätt att reglera efter efterfrågans variationer och är därför särskilt värdefull jämfört med annan kraftproduktion som inte lika lätt kan regleras. Dess höga tillförlitlighet är av utomordenligt stor betydelse för leveranssäkerheten i elsystemet. Enligt vår uppfattning finns det således från energipolitisk synpunkt flera starka skäl för att utnyttja vattenkraften så mycket som möjligt. Även ur miljösynpunkt finns starka skäl som talar för en större användning av vattenkraften, då modern vattenkraftsutbyggnad kan och skall ske med stor hänsyn till - och omsorg om - miljö-, rekreations- och trevnadsvärden. Ägarsamverkan mellan kraftverkskommunerna och kraftverksföretaget bör kunna förekomma. Andra starka skäl som talar för en utbyggnad av är den brist på sysselsättning som råder inom länet. Öppet arbetslösa var ca 6 600 personer och av dessa torde en stor del tillhöra bygg- och anläggningsbranschen. En utbyggnad av vattenkraften i Västerdalarna skulle medverka till ett betydande tillskott av arbetstillfällen inom länet. Beräkningar har gjorts som visar att varje kraftverk skapar byggsysselsättning på 200-300 manår, vilket skulle med en utbyggnad av den potential som finns på motsvara 130-200 årsarbeten . Till detta kommer icke obetydlig sysselsättning inom länets verkstadsindustrier. Förutom de fördelar som en utbyggnad ger på energi-, arbetsmarknads- och ekonomiområdet kommer problemen med översvämningar i och att bemästras. Farhågor om en miljöförstöring anser vi starkt överdrivna, då vi förutsätter att nödvändiga hänsyn tas till natur- och kulturlandskapets värden och egenart vid en utbyggnad. Med det ovan anförda hemställer vi att upphäver tidigare beslut att undanta från utbyggnad av vattenkraft.
mot · G6022103 · 1983-01-25 00:00:00 — Särskilda utbildningsinsatser inom skatteförvaltningen Genom de besparingar som under gjorts beträffande de statliga myndigheternas förvaltningsanslag har medlen för personalutbildning blivit mindre. Därtill kommer att besparingarna har ställt allt större krav på myndigheterna att så effektivt som möjligt utnyttja de resurser som myndigheten förfogar över, dvs. i första hand personalen. Begränsningar av myndighetsanslagen medför också ökat behov av omprövningar av myndigheternas verksamhet och arbetssätt. Rationaliseringar och förändringar genomförs som ofta innebär att enklare, rutiner minskar eller försvinner. Den befintliga personalen kan utnyttjas till viktigare och mer kvalificerade arbetsuppgifter. Det är bl. a. mot bakgrund av detta som det blir alltmer viktigt att inrikta utbildningsinsatserna inom statsförvaltningen på kompetenshöjande utbildning för assistentpersonalen. Regeringens förslag i årets budgetproposition (bil. 15 s. 105) om särskilda medel för handläggarutbildning är ett led i rätt riktning. Inom resp. myndighetsområden bör dock prövas om det finns möjligheter att med i huvudsak oförändrad ekonomisk ram genomföra särskilda insatser. Inom skatteförvaltningen - de lokala skattemyndigheterna och länsstyrelserna - finns särskilda förutsättningar att genomföra sådan utbildning genom befintlig s. k. landskanslistutbildning. Det innebär att särskilda medel inte behöver avsättas för en systematiserad försöksverksamhet inom detta område. Förutsättningarna är goda för att inom befintliga resursramar kunna genomföra handläggarutbildning för assistentpersonal. Med hänvisning till vad som ovan anförts föreslår vi att hos regeringen hemställer om en systematiserad försöksverksamhet inom ramen för tilldelade resurser med handläggarutbildning för assistentpersonal inom den lokala och regionala skatteförvaltningen.
mot · G6022104 · 1983-01-25 00:00:00 — revisorer har i särskild ordning granskat de lokala skattemyndigheternas (LSM) kontroll av arbetsgivarnas redovisning av skatter och avgifter. Revisorerna har i granskningsrapporten redovisat förslag till åtgärder för att förbättra kontrollen. har - efter yttrande från skatteutskottet (1982/83:1 y) - tagit ställning till förslagen i betänkandet CU 1982/83:4. Utskottet har i sitt betänkande utgått från att regeringen beträffande vissa förslag skall göra ytterligare överväganden avseende behovet av åtgärder. Ett problem för kontrollen som revisorer pekar på är frånvaron av rekryteringstjänster inom skatteförvaltningen. Problemet är generellt för skatteförvaltningen på lokal och regional nivå, dvs. inom de lokala skattemyndigheterna och länsstyrelserna. - i och med den s. k. - har man inom skatteförvaltningen frångått det tidigare systemet med särskilda rekryteringstjänster. Detta har medfört att man från den ordinarie verksamheten får ta resurser i anspråk för inskolning och utbildning av nyanställda. I och med att dels utbildningstiden inom skatteförvaltningen är lång - normalt är den tre dels personalomsättningen särskilt inom vissa län varit onormalt hög, så har förhållandevis stora resurser avsatts för rekryteringsändamål. Från många håll konstateras att skatteförvaltningen är mycket arbetstyngd. Mängden arbetsuppgifter har ökat utan motsvarande resurstillskott. De bemanningsberäkningar och resurstilldelningar som gjordes i samband med har visat sig av olika anledningar vara mycket bristfälliga. Resultatet har blivit att skatteförvaltningen i alltför liten utsträckning kunnat avsätta resurser till den offensiva skattekontroll som inriktas på väsentliga skatteundandraganden. Mot denna bakgrund är det allvarligt om de ordinarie personalresurserna inte kan utnyttjas i full utsträckning på grund av utbildnings- och rekryteringsbehov. revisorer anmäler i sin granskningsrapport att det behövs en kartläggning av behovet av särskilda rekryteringstjänster inom skatteförvaltningen. Med anledning av vad som ovan sagts framstår en sådan kartläggning som mycket önskvärd. Med hänvisning til! vad som ovan anförts hemställer vi att hos regeringen anhåller om en utredning som skyndsamt kartlägger och analyserar behovet av särskilda rekryteringsresurser inom skatteförvaltningen.
mot · G6022106 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:2106 m. fl. Ändrade lånemöjligheter för viss ombyggnadsverksamhet På vissa håll, framför allt i och innerstäder, finns ett stort antal äldre fastigheter i behov av ombyggnad. Den mark som en stor del av husen uppförts på utgörs av lergrund med besvärliga grundläggningsförhållanden. Det sätt att grundlägga husen, som tillämpades då de uppfördes, har i åtskilliga fall visat sig inte vara till fyllest utan stora skador har uppstått på såväl grund som stommar. Omfattande grundförstärkningsarbeten fordras för att det över huvud taget skall vara möjligt att renovera fastigheterna. Med nu gällande bostadsfinansieringsförordning kan de aktuella husen inte renoveras och bevaras, eftersom någon täckning för grundförstärkningskostnaderna ej kan erhållas. återstår bara rivning och nybyggnad. Risken är uppenbar att många fastigheter lämnas att förfalla. Fastigheterna är i allmänhet typiska för sin tid och väl värda att bevara. Det är dessutom önskvärt att förnyelse i första hand sker genom ombyggnad. Från byggsysselsättningssynpunkt är det angeläget att renoveringsarbetena kommer till stånd. Förutsättningar bör därför skapas så att ombyggnadsalternativet blir realiserbart. att beslutar att vid ombyggnad av bostadsfastigheter som är värdefulla ur bevarandesynpunkt kostnader för grundförstärkning skall kunna inräknas i låneunderlaget. . () () minab/gotab 1983 73580
mot · G6022108 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Under hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:2107 av m. fl. 1. att godkänner det i tabell 9 intagna förslaget till skatteskala för , 2. att återinför fullt inflationsskydd i inkomstbeskattningen, 3. att avskaffar den införda begränsningen i rätten till underskottsavdrag samt räntetillägget för jordbrukarnas bostadsförmåner m. m., 4. att avskaffar den införda allmänna löneavgiften på 5. att beslutar att den övre gränsen för schablonavdraget från inkomst av tjänst sänks till , 6. att beslutar att marginalskattespärren skall nedjusteras till , 7. att upphäver lag om skatt på viss elektrisk kraft fr. o. m. , 8. att upphäver lag om skatt på videobandspelare fr. o. m. , 9. att upphäver lag om hyreshusavgift fr. o. m. , 10. att upphäver lag om skattereduktion för fackföreningsavgift fr. o. m. , 11. att beslutar att de skattesatser som gällde för förmögenhets-, arvs- och gåvoskatt 1982 återinförs fr. o. m. , 12. att beslutar att den föregående år upphävda lagen om skattereduktion för aktieutdelning skall återinföras fr. o. m. , 13. att som sin mening ger regeringen till känna att kommittén om underskottsavdrag bör påskynda utredningsarbetet. H. () L. () i () () () () () PER () minab/gotab 1983 73591
mot · G602211 · 1983-01-11 00:00:00 — 1982/83 211-216 Motion 1982/83:211 m. fl. Riktlinjer för utläggande av värmepumpslang i vattentäkt Uttag av energi ur marken medelst system för tillvaratagande av ytjordvärme har ökat och ökar i takt med att prövade anläggningar befunnits funktionsdugliga. Vattenslangar, anslutna till värmepump, grävs ner i marken på ca en meters djup på den egna tomten, eller genom nyttjandeavtal, på angränsande mark. De fastighetsägare vars fastigheter gränsar mot sjöar och större vattendrag väljer även att lägga ut slangar på bottnen av dessa. I det senare fallet utgör detta en stor miljöfara om skada uppkommer på anläggningen, speciellt om berörda sjöar och vattendrag tillika är vattentäkt. Berörda slangar är fyllda med glykolblandad vätska av storleksordningen i normalfallet. Samma miljöfara uppstår om anläggningen utförs i eller i anslutning till grundvattentäkt. I gällande lagstiftning finns inget lagrum som reglerar miljökraven för dessa anläggningar. Ej heller finns någon förordning eller föreskrift. säger i ett uttalande att uttag av energi ur vattendrag och sjöar skall ske med iakttagande av hänsyn till biologiskt liv. Vid vattentäkter skall yttersta försiktighet iakttas. Faran för miljöfarliga utsläpp i vattentäkt vid slangbrott är stor, speciellt i sjöar och större vattendrag där slangen ligger helt oskyddat på bottnen och lätt kan skadas. Enligt nya rön lär finnas sådana antifrostvätskor som är skonsamma mot miljön och kan användas inom ifrågavarande område. Därest detta kan verifieras bör regler om dessa nya antifrostmedels användning tas upp i hälsooch miljövårdslagen. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att tillämpningsregler utarbetas för utläggning av värmepumpslang i vattentäkt. () () () () 1 1982/83.
mot · G6022110 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Minskat anslag till bidragsförskott Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:2109 hemställs att vid behandlingen av proposition 1982/83:100, bilaga 7, beslutar att för /84 under anslaget C 3. Bidragsförskott anvisa 1 , vilket innebär ett i förhållande till regeringens förslag . (m) ()
mot · G6022112 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Straffen för narkotikabrott, m. m. Med stöd av vad som anförts i motion 1982/83:2111 av m. fl. 1. att hos regeringen begär skyndsamt förslag till höjt minimistraff för grova narkotikabrott, 2. att beslutar att 2 § i narkotikastrafflagen skall utgå, 3. att hos regeringen begär förslag till skärpning av permissionsrestriktionerna för narkotikabrottslingar på kriminalvårdsanstalter, 4. att som sin mening ger regeringen till känna att kontrollen av besökande till narkotikabrottslingar på kriminalvårdsanstalt bör väsentligt skärpas. () BO () () () () () () () () () () () () () () ()
mot · G6022113 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Förtidspensioneringen av missbrukare, m. m. Med stöd av vad som anförts i motion 1982/83:2111 av m. fl. 1. att hos regeringen begär förslag till åtgärder som syftar till restriktivitet med förtidspensionering av missbrukare, 2. att hos regeringen begär förslag till regler som ger socialnämnd eller anhörig möjlighet att förvalta missbrukares medel såsom sjukpenning, föräldrapenning, pension och ersättning enligt bl. a. arbetsskadelagen samt studiestöd. () BO () () () () () () () () () () () () () () () minab/gotab 1983 73592
mot · G6022115 · 1983-01-25 00:00:00 — i m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:2114 hemställs 1. att beslutar att skogsvårdsavgiften bör sänkas till av skogsbruksvärdet fr. o. m. nästa budgetår, 2. att hos regeringen begär en årlig redovisning i budgetpropositionen av användningen och budgetsaldot beträffande skogsvårdsavgiftsmedlen. BO () () () () () ()