mot · G602698 · 1983-01-20 00:00:00 — m. fl. Det föreslagna basregistret över företag Som ett led i strävanden att förenkla men också effektivisera företagens uppgiftslämnande till samhälleliga organ har relativt detaljerade förslag utarbetats genom bl. a. DEFU (delegationen för företagens uppgiftslämnande). En särskild utredning tillsattes av dåvarande regeringen som uppdrog åt statskontoret att i samråd med SCB () och RSV () utreda och lämna förslag till ett register med grundläggande uppgifter om företag och organisationer, ett s. k. basregister. Utredningen arbetar under namnet basregisterutredningen (). Föredragande statsrådet har i stort anslutit sig till framlagda förslag från utredningen, prop. 1981/82:118 bl. a. med en viss försöksverksamhet samt också vissa fördjupade utredningar . Ett basregister har bedömts möjligt att ta i bruk . Från flera riksdagsledamöter med skilda partitillhörigheter har dessutom vid ett flertal tillfällen väckts motioner i ärendet i syfte att komma till rätta med den ekonomiska brottsligheten och andra illegala beteenden från vissa näringsidkare. Sannolikt kan ett basregister som utformats även med tanke på att kunna vara ett medel mot ekonomisk brottslighet m. m. bli mycket verksamt. har framhållit att tillkomsten av ett basregister i väsentlig mån tillgodoser de syften som motionärerna vill främja och att därför bör avvakta bl. a. innan ställning togs till om särskilda register skulle upprättas för vissa branscher. Även justitieutskottet har gjort liknande bedömningar. Av vad som framgår av redovisade förslag från nämns bl. a. ett s. k. basuppgiftskort, ett slags utfärdad identitetshandling för företaget i fråga, där bl. a. följande uppgifter bör finnas: - verksamhetsadress och arbetsställen - namn, adresser och eventuellt telefonnummer - branschtillhörighet(er) - antal anställda (storleksklasser) I syfte att åstadkomma en sådan utformning av basregister och basuppgiftskort att även ekonomisk brottslighet och andra illegala beteenden motverkas föreslår jag vissa kompletterande uppdrag för . Inom hela näringslivet samt den gemensamma sektorn sker en mycket omfattande entreprenörsverksamhet, upphandling av varor och tjänster samt mängder av anbudsförfaranden. I anslutning härtill vore det önskvärt att icke seriösa företag kunde identifieras och deras verksamhet försvåras. För arbetsmarknadens lokala parter skulle också ett sådant förhållande bidraga till snabbare beslut om t. ex. entreprenörs- och anbudsantaganden, vilket i sig gagnar de seriösa företagens verksamhet samt motverkar tidsspillan vid de kontakter som parterna annars skulle ta med lokala skattemyndigheter, momsregister, länsstyrelser, kronofogdemyndigheter etc. i syfte att informera sig om huruvida entreprenören/anbudsgivaren fullgjort sina skyldigheter mot bl. a. samhället t. ex. möjlighet att på personnummer söka i registret efter bolagsstyrelseledamot etc. Då dessa förhållanden dessutom är kända, fastän som regel hos skilda myndigheter, skulle kampen mot ekonomisk brottslighet få ett verksamt stöd om dessa uppgifter tillfördes basregistret och basuppgiftskortet. Näringslivets och den gemensamma sektorns framtida upphandlingsförfaranden eller entreprenörantaganden skulle, vid ett sådant förhållande, innebära att kravet att förutom sedvanliga anbudshandlingar även bestyrkt kopia av basuppgiftskort bifogas ärendet. Mot bakgrund av det som ovan anförts föreslår vi att hos regeringen anhåller att basregisterutredningen får i uppdrag att pröva att i basregistret men framför allt basuppgiftskortet införa uppgifter med årlig aktualitet om huruvida företaget är registrerat för olika skatter och avgifter samt om någon/några av dessa är debiterade men ej erlagda. () () () () () ()