mot · G6021600 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83:1600 m. fl. Skattereglerna för inkomst av arbete i annat nordiskt land De nordiska länderna har på många områden behov och intresse av att samarbeta. Så har också skett . Som exempel kan nämnas gemensam arbetsmarknad, samordning av lagstiftning på områden där detta är värdefullt för att uppnå likartade bestämmelser inom de olika länderna, ökat kulturutbyte och ett ökat handelsutbyte. har fungerat som ett organ där gemensamma intressen kan diskuteras och rekommendationer ges till ländernas regeringar. Även om således ett omfattande arbete pågår finns det anledning att på många områden gå vidare för att utöka samarbetet. Vi vill peka på en rad praktiska problem där det är angeläget med ändringar i bestämmelserna så att detta utökade nordiska samarbete kan bli verklighet. Våra förslag är utformade med erfarenhet i första hand från svensk-norska förhållanden. Beskattningsregler och debiteringen av sociala avgifter Det verkligt effektiva vore ju att utforma en nordisk skatt inkl. sociala avgifter för dem som arbetar i annat nordiskt land än där de är bosatta. Eftersom en sådan tanke är en fråga på bör vissa ändringar i detaljer ske . Detta gäller sociala avgifter och möjligheten att tillgodogöra sig underskottsavdrag vid norsk beskattning. är det nämligen så att arbetstagare i till viss del erlägger sina sociala avgifter själva. Dessa avgifter är avdragsgilla vid den norska beskattningen. I princip är det samma system som tidigare tillämpades i för sjukförsäkringsoch folkpensionsavgifter. Vid den svenska beskattningen medges ej avdrag för dessa avgifter och ej heller får avgifterna avräknas som norsk skatt. Detta innebär att gränsgångare som ju enbart skall beskattas i dels får betala vanlig skatt i , dels betala sociala avgifter i . Någon möjlighet till avdrag för de norska sociala avgifterna finns ej. Annan än gränsgångare eller utsänd som i första hand skall betala skatt och avgifter i får vid den norska beskattningen avdrag för de sociala avgifterna. I andra hand är han dock skattskyldig även i för den norska inkomsten varvid den norska skatten skall avräknas från den svenska skatten på samma inkomst. Vid den svenska beskattningen får han dock inte göra avdrag för de norska sociala avgifterna. Ej heller får avgifterna avräknas som erlagd norsk skatt. Den enskilde drabbas då av en förhållandevis högre svensk skatt än om han enbart hade beskattats i . Nämnas bör att norrmän inte alls har samma problem då de arbetar i . Några svenska sociala avgifter debiteras ju ej den enskilde arbetstagaren utan arbetsgivaren svarar för alla avgifter. Dessutöm använder sig av en annan metod för att undvika dubbelbeskattning, nämligen den s. k. exempt-metoden vilken innebär att den svenska inkomsten undantas från beskattningen i . tillämpar ordinary credit dvs. den norska skatten får avräknas från den svenska skatten på samma inkomst. Ett annat hinder mot att svenskar tar arbete i föreligger i de fall någon har t. ex. en villa som medför underskottsavdrag. Detta underskottsavdrag kan ej utnyttjas vid den norska beskattningen. Vi föreslår att i erlagda sociala avgifter skall avräknas vid beskattningen. Om inte detta kan uppnås i överläggningar med bör avgifterna betraktas på samma sätt som skatt, dvs. avräknas mot den svenska skatten. Eventuellt för mycket erlagd skatt och avgift i bör återbetalas i . Beträffande underskottsavdragen föreslår vi att i förhandlingar om ändringar i skatteregler intyg från svensk myndighet om reducerat underlag för beräkning av skatt skall godtas av norska myndigheter. Ett annat angeläget område för utökat samarbete är att i gränsregionerna åstadkomma friare kapitalrörelser för att investera i något av de nordiska länderna. Målet bör vara helt fria kapitalrörelser inom . I ett första steg bör nu uttalas att när ett företag behöver föra ut kapital till ett annat nordiskt land för att investera i byggnader, maskiner och marknadsorganisation så skall detta vara prioriterat så att tillstånd inte skall vägras av landets valutamyndighet. Denna prioritet skall avse gränsregionerna. Nordiska Investeringsbanken bör i sin verksamhet bl. a. ha som uppgift att speciellt intressera sig för gränsregionernas näringsliv. I tider då motsättningar funnits och näringslivspolitiken haft protektionistiska drag har det varit klara nackdelar att vara gränsregion. När vi nu bör på allt sätt arbeta för att öka samarbetet länder emellan bör fördelarna med gränsläge tas till vara. Men ofta är näringslivet i dessa kommuner och även kommunerna själva i behov av stöd för att få i gång investeringar. Nordiska Investeringsbanken bör kunna användas för specialinsatser i gränsregionerna. En riksgräns utgör en effektiv spärr när det gäller den typ av information som dagstidningarna förmedlar. Gränsen innebär att informationer och nyheter som annars varit självklara inte blir kända eftersom de som bor på resp. sida om gränsen har skilda tidningar. För att minska detta problem borde initiativ tas för att i tidningar i gränsregionen ha specialsidor för information om det andra landet. Med den teknik som snabbt byggs ut när det gäller att sätta och trycka tidningar borde det vara möjligt att förhållandevis billigt ordna. bör enligt vår mening initiera ett sådant projekt. 1. att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om förhandlingar med övriga nordiska länder angående skatteregler med avsikt att underlätta arbetsmöjligheter för den enskilde oavsett vilket nordiskt land han är bosatt i, 2. att beslutar att ändra skattelagstiftningen så att underskottsavdrag och sociala avgifter blir tillgodoräknade vid den slutliga skatteberäkningen i på sätt som i motionen föreslagits. () () * Se även motionerna 1982/83:1601-1602