ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G6021332 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1332 flyttade , Folkrörelsernas arkiv och Föreningen in i en gammal kulturbyggnad i , som renoverats och ställts till de tre institutionernas förfogande. har vid flera yttranden över anslagsäskande förordat ett närmande mellan de tre institutionerna. Genom sammanflyttandet har detta krav nu uppfyllts. insamlande av material från emigrationsperioden fortgår alltjämt. Arkivarierna är livligare utnyttjade än någonsin av forskare på alla nivåer. Samarbetet med högskolan i och med lokala grupper och cirklar inom emigrationsforskningen är fördjupat. har dock ett allt överskuggande problem. Det gäller ledningen för verksamheten. För att nå den ambitionsnivå som alltid haft bör i ledningen ingå en föreståndare på heltid förutom den kunniga personal som är anställd på lönebidrag. har i sitt äskande för /84 redovisat ett anslagsbehov på . av statliga medel. I budgetpropositionen föreslås att anslaget räknas upp med . Med tanke på vida verksamhet i och är det rimligt med en statlig satsning av den storlek som äskats. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att i statligt bidrag till i utge . vilket innebär en uppräkning av anslaget med .
mot · G6021333 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. som sändningsort för regional-TV föreslår i årets anslagsframställning att när det gäller utbyggnaden av regional-TV-områden så bör stå först i tur med som sändningsort. Statsrådet har instämt i förslaget att ÖrebroKarlstad skall komma först i tur, han har dock inte sagt någonting om sändningsort. Beslutet om tidigareläggning av utbyggnaden av regional-TV i hälsas med tillfredsställelse då förekomsten av regionala sändningar har stor betydelse för regionernas övriga verksamhet. När det gäller valet av sändningsort vill vi dock framhålla som lämpligaste ort inom regionen. Skälen till detta är många, vi skall här framhålla några. var från början ett eget med som sändningsort. Att inte lades samman med något annat distrikt då berodde bl. a. på närheten till och de bevakningsuppgifter som kunde lösas från . är också genom sin ytstorlek svårt att bevaka och blir givetvis ännu svårare om sändningsorten förläggs utanför länet. Om väljs som sändningsort blir det också geografiskt sett en jämnare fördelning i . Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts angående sändningsort i . () () () () () ()
mot · G6021335 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Tillstånd till vissa lotterier Vid tillämpningen av den nya lotterilagen har det visat sig att föreningar inte längre ges tillstånd att anordna vissa lotterier. Ett sådant lotteri som är mycket populärt och lättsålt är det s. k. årlotteriet där man i stället för tryckta lotter säljer åror bestående av trä eller kartong. På dessa åror är vanligen tre sifferserier angivna det finns alltså tre vinstchanser på vaije åra (lott). Dessa lotterier säljes endast i samband med föreningsfester, hemslöjdsoch paketauktioner och kan sägas vara ett trevligt och spännande inslag i ett föreningsarrangemang. Genom att lotteriet endast anordnas i direkt samband med föreningens egna arrangemang av mer eller mindre offentlig karaktär bör också alla krav på kontroll vara uppfyllda. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs att beslutar uttala att det även i fortsättningen skall vara tillåtet för föreningar att vid sina arrangemang få sälja lotterier av den typ som nämnts i motionen. () ()
mot · G6021338 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83:1338 Per m. fl. Charterresor till svenska turistmål Turismen har fått ökad regionalpolitisk och rekreationspolitisk betydelse. T. ex. i beräknas ca 3 800 personer direkt eller indirekt vara sysselsatta inom länets turistnäring. Även i övriga s.k. skogslän och på har turistnäringen stor omfattning. Stora investeringar är redan gjorda för att ge turisterna trivsel och service. Ett av de besvärande problemen är höga flygkostnader eller lång färdtid för att nå dessa svenska resmål. När det gäller semesterresor till utlandet sker färden ofta med charterflyg direkt till närheten av den tänkta semesterorten. Ett både snabbt och relativt billigt färdsätt. Dyra biljettpriser på inrikes flyg och järnväg är en mycket allvarlig hämsko på ytterligare ökad turistvolym till norra och till . Det bör snabbutredas hur man genom olika former av s. k. paketresor, med reducerade biljettpriser som en väsentlig komponent, kan öka och över tiden sprida turistresor till i motionen nämnda delar av . Utredningen måste ske i nära samarbete med SAS, Linjeflyg, SJ, bussföretag och turistansvariga i berörda län. Vi vill särskilt framhålla att utredning och föreslagna reseåtgärder brådskar för att tillvarata den kostnadsfördel svensk turistnäring har genom höstens stora devalvering. Med stöd av det anförda hemställs att begär att regeringen skyndsamt utreder frågan om charterresor till svenska turistmål i enlighet med motionens syfte. () () ()
mot · G6021340 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1340 m. fl. Främjande av berättartraditionen i lokalradion Dä finns folk bort i byggda som vill berätte, plite å skrive om hoss dä va förr å hoffor dä ä som dä ä ida, mä arbet å live. Vi tror att lokalradion skulle må bra ja, rentå bli välditt gla, ifall di kunne få noa mer krone, so di finge litte mer mä programma done å sänne om täcka beskrivning som vi sagt, dä får itte bli unnalagt! Dätta tror vi säkert budgeta tol, utta att dä blir noa store holl penger bäre, som för nål skulle å betyde möe för byggdas mål! Med hänvisning till vad ovan anförts föreslås 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om främjande av berättartradition i lokalradion, 2. att i enlighet med vad som anförts i vpk:s mediamotion 1982/83:1092 medger SR/möjlighet att utnyttja ytterligare medel ur rundradiofonden för att bolagens av fattade beslut om målsättningar bättre skall kunna uppfyllas. (vpk) (vpk)
mot · G6021341 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1341 m. fl. Statsbidrag till folkhögskoleelevers förbund () har av föreslagits bli godkända för statsbidrag enligt gällande förordning. Ansökningar har inkommit från elva organisationer och ungdomsrådet har alltså konstaterat, att SFEF och ytterligare en organisation nu uppfyller kraven för att bli statsbidragsberättigad . I budgetpropositionen har dock förslaget beträffande SFEF utan särskild motivering avslagits. F. n. erhåller SFEF ett verksamhetsbidrag från på ungefär samma nivå, som bidraget till ungdomsorganisationerna. För statens del är en förändring alltså mest ett teknisktadministrativt problem. För SFEF har det dock en helt annan betydelse, nämligen att man också skulle kunna få ekonomiskt stöd både regionalt och kommunalt. Detta skulle innebära stora förbättringar för verksamheten. SFEF organiserar av landets folkhögskoleelever och är därmed den största riksorganisationen inom folkhögskolan. Man bevakar de studerandes intressen och för deras talan, som man engagerar sig i övriga ungdomsfrågor. Distriktsavdelningarna har f. n. mycket knappa ekonomiska resurser och har stora svårigheter att bedriva en bra verksamhet. En teknisk förändring av det statliga stödet skulle ge organisationen möjligheter att få del av andra stödformer, t. ex. regionalt. Med hänvisning till ovanstående föreslås att hos regeringen begär att folkhögskoleelevers förbund förklaras som statsbidragsberättigad . () ()
mot · G6021342 · 1983-01-25 00:00:00 — 1982/83 bil. 10 föreslår föredraganden, statsrådet , under punkt B 19 att . skall anslås i stöd till fonogramverksamhet, ett med , förhöjt anslag jämfört med föregående budgetår. Höjningen motiveras av att Rikskonserter /84 har att söka produktionsmedel för fonogramverksamhet på samma villkor som övriga fonogramproducenter. Av anslaget för stöd till fonogramverksamhet beräknas endast . avse utgivning av en musikhistorisk fonogramantologi. Detta projekt är av synnerligen stort värde för svenskt musikliv. Genom att 1 milj. kr. överförs från stöd till fonogramproduktion till stöd till utgivning av fonogramantologi kan garantier skapas för att under /84 ca 10 LPskivor utges inom ramen för antologiprojektet. Detta bör ges regeringen till känna. Starka skäl talar emellertid för att stödet till fonogramproduktion bör fördelas av ett organ som är fristående från den statliga byråkratin. Fördelningen bör i stället anförtros ett organ som är anknutet till musiklivet. Bidragsmedlen bör därför i stället fördelas av en nämnd bestående av företrädare för Musikaliska , och . Kansliet kan lämpligen knytas till vars nya kontorslokaler torde kunna utnyttjas för den personal som krävs för ändamålet. Enligt vår mening bör befintliga resurser utnyttjas mera än att i dagens statsfinansiella läge bygga ut organisation ytterligare. Vi vill påpeka att bl. a. hos finns erfaren sakkunskap att tillgå. är exempelvis ett sådant organ vars sammansättning dessutom regelbundet förnyas. Med anledning av vad som ovan anförts hemställer vi att beslutar att med avslag på regeringens förslag i motsvarande del som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om handläggningen av statens stöd till fonogramverksamhet. () () 1 1982/83.
mot · G6021343 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1343 och skoindustrimuseum i Kumla Strukturomvandlingen har gått hårt åt skoindustrin i , och det finns inte mycket kvar av den svenska skoindustrin. Det finns därför anledning att för eftervärlden försöka bevara minnet av den genom att skapa ett skoindustrimuseum. Än så länge finns erfarenheter, kunnande och resurser i form av maskiner och byggnader som det gäller att ta vara på. Den typ av industriminnesvård som ett skoindustrimuseum skulle representera är ofta en förbisedd del av kulturminnesvården. Detta beror huvudsakligen på att det är ett skede som ännu inte är avslutat och som vi har nära inpå oss. Men om man skall dokumentera, levandegöra och informera om de livsvillkor och det arbetsliv som industrigenerationema haft, måste man spara minnesmärken från olika industriskeden. Den industriella tillverkningen av skor i är starkt förknippad med län, som haft ca hälften av skotillverkningen och skoarbetare inom sina gränser. Partiskomakeriet startade i Kumla och industrigrenens betydelse för Kumlabygden illustreras bäst av att det fanns över 1200 skoarbetare i Kumla kommun ända inpå . Det fanns som mest ett 60-tal fabriker, av vilka flertalet dock var ytterst små. Härtill kom att det tidigt växte upp en kringindustri för skoindustrin. Det fanns sålunda två fabriker, som hade tillverkning av skokartonger som huvudsaklig inriktning. Det fanns särskilda fabriker som tillverkade skosnören, klackar, stansjärn, skokräm m.m. Det fanns ett garveri i kommunen. För de mekaniska verkstäderna var naturligtvis skoindustrin en av de största kunderna. Vidare fanns det naturligtvis en omfattande grosshandel. Mot bakgrund av den helt dominerande ställning skoindustrin hade i Kumla både ekonomiskt och sysselsättningsmässigt, vore det naturligt att förlägga ett skoindustrimuseum till Kumla. Kumla är fortfarande en av tyngdpunkterna i den svenska skoindustrin med av den totala tillverkningen. Förutsättningarna för ett museum i Kumla är goda. Det finns maskiner, material, yrkeskunnande och traditioner. Ett skoindustrimuseum är ett riksintresse. Det skulle inte bara passivt visa sina samlingar för besökare utan också vara en rikstäckande resurs för minnen av skoindustriepoken. Det skulle utgöra basresursen i det fortsatta arbetet med att samla in, förvara, förteckna, registrera och vårda material med anknytning till skoindustrin. Därmed kan det vara en tillgång i forskningsarbetet och det kan informera om skoindustrin och de villkor den Ett skoindustrimuseum skulle kunna visa hur den maskinella utvecklingen gått och levandegöra tillverkningsprocessen under en viktig del av den svenska industriepoken. Det är därför angeläget att utreda möjligheterna att skapa ett skoindustrimuseum och att förlägga detta till Kumla. Ett sådant museum är av intresse för hela riket men ett samarbete måste ske. De kunskaper, erfarenheter, traditjoner och andra resurser som finns lokalt måste tillvaratas. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utredning av möjligheterna att skapa ett skoindustrimuseum och att förlägga detta till Kumla. () () tl 1982/83.
mot · G6021349 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1349 Bidrag till regional teaterverksamhet i och länets teaterförening bedriver i samarbete med kommunerna i länet skol- och uppsökande teater. Verksamheten finansieras vad avser föreställningarna av och kommunerna vardera. För administrationskostnaderna svarar . I syfte att i avvaktan på att en regional teaterensemble inrättas i länet få till stånd en fördjupad teaterverksamhet för barn och ungdom sökte och teaterföreningen 1981 bidrag från staten. Genom beslut i särskild ordning har regeringen tilldelat . Medlen, som avser /83, utnyttjas till för- och efterarbete av teaterföreställningar i skolor och förskolor. För att ge verksamheten ytterligare stadga har tillsammans med berörda intressenter i samband med att medel äskades för /84 fattat beslut om att i händelse av fortsatt statligt stöd bilda en regional teaterinstitution, vilken skulle handha verksamheten. Detta skedde efter kontakter med och . 1 budgetpropositionen upptas dock inga ytterligare medel till försöksverksamheten. I årets budgetproposition framhålls, i synnerhet vad gäller kulturområdet, vikten av att satsningar görs på kultur för barn och ungdom och på kulturaktiviteter i närmiljön. Även i avsnittet rörande skolväsendet återkommer detta, och departementschefen skriver bl. a. följande: Det är därför angeläget att samhällets kulturutbud i större utsträckning riktas mot barnen och ungdomarna i skolan. Försöket med teater i stämmer väl överens med denna målsättning. Den pågående försöksverksamheten har rönt stort intresse, inte minst i andra län som i likhet med ännu saknar egen regional teaterensemble. bör därför få i uppdrag att tillsammans med berörda intressenter utvärdera verksamheten. Med stöd av ovanstående hemställer vi att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att ur anslaget B 3 Bidrag till särskilda kulturella ändamål punkt 6 till regeringens disposition . skall avse bidrag till regional teaterverksamhet i . () () 1 1982/83.
mot · G6021350 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83:1350 m. fl. Statsbidraget till viss central kursverksamhet Statsbidrag för central kursverksamhet utgår bl. a. till Hantverks- och Industriorganisation-Familjeföretagen, och . Bidraget finansierar ett antal av respektive organisation anordnade förtroendemannakurser. För att dessa kurser skall vara bidragsberättigade, skall de omfatta minst eller sammanlagt uppdelade på flera kurstillfällen. Föredragande statsråd menar att bidraget utgår enligt tämligen detaljerade bestämmelser och föreslår att dessa bör avskaffas. Ändringen skulle förenkla administrationen både för organistionerna och för . Dessutom ges vatje organisation möjlighet att utnyttja bidraget utifrån resp. organisations förutsättningar. Ändringen omfattar emellertid inte 5-dagarsregeln. För att organisationerna skall kunna utnyttja bidraget fullt ut för olika typer av förtroendemannakurser med varierande kurslängd bör även denna 5-dagarsregel avskaffas. Bidraget för /84 för organisationerna skall enligt statsrådet fastställas av regeringen till den genomsnittliga procentuella andel av det totala bidrag som utgått till resp. organisation . Eftersom bidragen av olika skäl, de olika detaljbestämmelserna utgör några, inte kunnat utnyttjas fullt ut av organisationerna, torde ovan nämnda beräkningsgrund ge organisationerna ett mindre fast bidrag än om beräkningsgrunden baserade sig på det belopp som beviljats . Med hänvisning till ovan anförda hemställs 1. att beslutar att bidragsberättigad kurs även kan omfatta , 2. att beslutar att bidraget per organisation för /84 bör fastställas till den genomsnittliga procentuella andel av det totala bidrag som beviljats till resp. organisation . () ()
mot · G6021351 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1351 Vidgad demokrati inom skolsektorn Lagen om lokala organ erbjuder olika möjligheter att vidga den kommunala demokratin. I ett antal kommuner arbetar nu på försök kommundelsnämnder. Målsättningen är att få en lokal förankring av den kommunala verksamheten och att få fler människor aktiva. De försök som pågår är lovande. I försökskommunerna är det i huvudsak inom sektorerna kultur, fritid, social och skola som kommundelsnämnderna fått beslutanderätt. För de tre försnämnda områdena fungerar den lokala beslutanderätten bra, medan verksamhet förefaller svår att på ett meningsfullt sätt föra ut till de lokala organen. Som ett av många exempel kan nämnas att enligt läroplanen skall vaije rektorsområde utarbeta lokala arbetsplaner som anger skolans mål och ambitioner. Enligt nuvarande regler är det rektor som skall fastställa arbetsplanen. I stället borde det vara så att målen och ambitionerna för den lokala enheten, precis som för de andra kommunala verksamheterna fastställs av kommundelsnämnder. Lokalorganslagen erbjuder skolan och skolans lokala ledning unika möjligheter att på annat sätt en tidigare samverka med övriga förvaltningar. Detta förhindras dock av de regler som omgärdar skolans verksamhet. Här behövs alltså en regelförändring som skall syfta till en friare användning av skolans resurser. Såväl skollag, skolförordning som läroplan utgör i dessa sammanhang ett hinder för ett mer lokalt politiskt ansvarstagande. Enligt samstämmiga rapporter från de orter som arbetar med kommundelsnämnder behövs en översyn av regelsystem i syfte att möjliggöra ett lokalt beslutsfattande och ett lokalt engagemang i skolfrågor. En studie av skollag, skolförordning och läroplan med inriktning att föra in skolan i försöken med vidgad demokrati på samma villkor som annan verksamhet, är nödvändig. Det bör understrykas att det är dessa formelia problem som bör lösas, undervisningens innehåll och en för landet gemensam utbildningsstandard berörs ej. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om behovet av en översyn av skollag, skolförordning och läroplan för så att de bättre anpassas till försöken med vidgad demokrati enligt lokalorganslagen.
mot · G6021353 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1353 m. fl. Höjt bidrag till driften av folkhögskolor Vid ett antal folkhögskolor i landet bedrivs kurser för synskadade. Kurserna syftar till att förbättra de synskadades allmänna samhällsorientering. Korta kurser om någon eller kompletteras med längre kurser kring särskilda teman. Även anhöriga har beretts tillfälle att delta i dessa eller liknande kurser för att studera frågor som berör familjer där någon är eller blivit synskadad. Intresset för kurserna är långt större än platsantalet. Vid några folkhögskolor bedrivs också utbildning av heminstruktörer. Kursplanen för denna utbildning omfattar såväl teoretiska studier som praktikperioder. Kurser av det här slaget bedrivs f. n. vid folkhögskolorna i , , , , och . Fram var AMU huvudman för denna verksamhet. Då kurserna inte är direkt yrkesinriktade överflyttades ansvaret då till folkhögskolorna. För ändamålet utgår visst statsbidrag. Överflyttningen från AMU till folkhögskolorna har slagit väl ut. SFR () har funnit kurserna vid folkhögskolorna vara av stort värde. Överflyttningen innebar en besparing för staten. Statsbidraget täcker inte alla kostnader för undervisningen. Vidare står numera landstingen för elevernas inackorderingskostnader. Staten belastas inte heller med kostnader för utbildningsbidrag som utgick då AMU var huvudman. Statsbidraget är f. n. Anslaget höjdes i förra budgetpropositionen med ett belopp som ungefär motsvarar pris- och löneökningen. hotas emellertid denna kursverksamhet av en olycklig begränsning. I årets budgetproposition föreslås nämligen inte ens en höjning som motsvarar pris- och löneökningen. Därtill kommer att antalet folkhögskolor som har att dela på anslaget ökat . Begränsningen får som följd att de synskadade i detta avseende avkrävs en större åtstramning än vad som gäller för många andra grupper inom utbildningssektorn. Vi vinner det vara oacceptabelt och föreslår därför att anslaget höjs med . Det innebär att anslaget ungefär behåller sitt realvärde. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att till Bidrag till driften av folkhögskolor anvisa ett förslagsanslag av . () ()
mot · G6021354 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83:1354 till av gymnasieutbildning i renskötsel Vid sidan av jord- och skogsbruket utgör rennäringen alltjämt en värdefull del av näringslivet i inland och glesbygd. I den mest extrema glesbygden bidrar rennäringen i hög grad till att bereda människorna sysselsättning och ekonomisk trygghet. För samhället är det därför en både angelägen och nödvändig uppgift att slå vakt om denna näringsgren. Rennäringens betydelse som näringsgren i glesbygden betonades mycket starkt i det handlingsprogram för rennäringen som i fastställde 1979. Samhället måste slå vakt om rennäringen på ett sätt som ger näringens utövare en god social och ekonomisk standard och utbildningsmöjligheter som är anpassade till deras behov och förutsättningar. På samma sätt som utbildning är värdefull och nödvändig för alla som är verksamma inom jord- och skogsbruket, småföretagen och hantverksnäringarna behöver yrkesverksamma inom rennäringen god utbildning. Förutom praktiska kunskaper och erfarenheter förutsätter renskötsel också goda teoretiska kunskaper. Särskilda utbildningslinjer för jord- och skogsbruksutbildning finns . Däremot saknas motsvarande på gymnasienivå för renskötseln. Insikt om ekonomi, bokföring, planering etc. är viktiga kunskaper för utövare av rennäringen. En särskild utbildningslinje i renskötsel har tidigare prövats i kommun. Av olika skäl lades utbildningen ned för . Utan att värdera kommuns insatser för att bibehålla utbildningslinjen kvarstår faktum att en sådan utbildning har sitt berättigande. Såväl företrädare för den statliga rennäringsadministrationen som företrädare för har vid olika tillfällen uttalat behov av utbildningslinjer på gymnasienivå med inriktning på renskötsel. Jag delar denna uppfattning och anser att frågan om en särskild gymnasielinje åter bör aktualiseras för renskötseln. Enligt min uppfattning torde kommun av flera skäl vara en lämplig ort för en gymnasielinje i renskötsel. Och en sådan linje bör därför prövas. utgör något av centrum för samisk utbildning med bl. En särskild gymnasielinje med inriktning på renskötsel skulle stärka roll inom den samiska utbildningen och rennäringen. Eftersom den statliga rennäringsadministrationen också skall förläggas till finns ytterligare motiv för en särskild gymnasielinje för renskötseln. En sådan linje förutsätter emellertid statliga bidrag och medverkan från bl. Med hänvisning till ovan anförda hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om särskild gymnasielinje för renskötseln med lokalisering till . P.-O. ()