mot · G6022252 · 1983-03-25 00:00:00 — och för (prop. 1982/83:119) Regeringen föreslår i proposition 1982/83:119 att staten skall stå fast vid det kontrakt som tecknats med om utveckling och produktion av ett för svenska behov anpassat lätt flygplan för jakt, attack och spaning, med prestandamässig tonvikt på luftförsvarsfunktionen. Detta får tolkas så att regeringen inte bedömer att det finns något utländskt alternativ som till lägre kostnad kan ge den önskvärda operativa effekten. Det svenska alternativet bör ju också ha vunnit i konkurrenskraft genom fjolårets devalvering, under förutsättning att de positiva effekterna av denna kan bestå . För svensk industri innebär en anspänning, nämligen att ta fram ett system med hög kvalitet inom en angiven ekonomisk ram. En grundförutsättning för att lyckas är att industrin då själv tar ett betydande ansvar och själv tar en stor del av de ekonomiska riskerna. har förbundit sig att stå för utveckling och produktion av den första delserien till ett fast pris med ett antal indexserier. Det är därför industrin som själv får svara för fördyringar om man t. ex. felberäknat den arbetsmängd som går åt och . Det finns knappast något exempel historiskt eller i andra länder där flygindustrier givit så långtgående garantier i fråga om ekonomi. En förutsättning för att över huvud skulle vara möjligt är att industrin kan finansiera nödvändig kompetens och kapacitet genom att dela kostnaderna mellan detta projekt och civila projekt. Det är en klar skillnad , då försvarets beställning i princip helt finansierat utvecklingsresurser och produktion. kommer bara att behöva ungefär halva den mängd anställda som krävdes för utveckling och produktion av och dess föregångare. Resten måste fyllas upp med civila projekt, och med stor tillfredsställelse kan konstateras att svensk flygindustri kunnat ta fram ett civilt flygplan, Saab-Fairchild 340, som utvecklats gemensamt av och det amerikanska företaget. Trots en pressad marknad för trafik- och affärsflygplan har SF 340 sålts i över hundra exemplar redan före första provflygning. Eftersom denna framgång vunnits på en hård internationell marknad tyder det på att svensk flygindustri är effektiv och konkurrenskraftig. 1 1982/83. kontraktets ekonomi är sådan att den tvingar fram hög effektivitet hos industrin, eftersom den i annat fall själv får stå för fördyringar. Regeringen har inte aktualiserat frågan att riva upp avtalet med för att försöka förhandla fram ett nytt avtal. Detta får tolkas så att regeringen bedömer det avtal som godkändes genom riksdagsbeslut inte vara ofördelaktigt för staten. Avtalet skulle vara ofördelaktigt om det kan göras troligt att ett flygplan med de angivna prestandakraven kan tas fram av industrin till klart lägre kostnad än som framgår av kontraktet och att industrin därför skulle kunna göra en mycket stor vinst. (Kontraktet innehåller dock regler om fördelning mellan stat och företag i det fall kostnaderna skulle kunna pressas ytterligare.) Kontraktet ger också sådan insyn i ekonomi och tekniskt arbete att ineffektiva arbetsformer bör kunna undvikas - dvs. alternativet att industrin i och för sig skulle kunna ta fram planet med mindre arbete men att man behåller en större organisation därför att den ryms inom kontraktsramens kostnader. De osäkerheter som främst diskuterades inför fjolårets beslut gällde långsiktig osäkerhet. Sådan finns alltid i ett långsiktigt projekt. Dessa osäkerheter finns därför kvar , och påpekade i debatten att uppskov med beslutet inte skulle ge ett annat eller bättre underlag i dessa avseenden. I propositionen tas över huvud inte upp den osäkerhet som ägnades mest uppmärksamhet , nämligen om förändringar i hotbilden kring eller skulle ställa sådana nya krav - t. ex. på förmåga att bära ytterligare utrustning för att störa mer avancerade målsökare - att ett litet flygplan får svårt att hänga med. Det var invändningar av detta slag som låg bakom arméchefens nej till det svenska alternativet. tog upp dessa invändningar i riksdagsdebatten, knutet till punkt 3 i de socialdemokratiska villkoren, nämligen att projektets prestanda skall långsiktigt svara mot vad överbefälhavaren och chefen för flygvapnet bedömer vara erforderligt. Därvid skall luftförsvarsuppgiften vara den centrala. sade att det finns delade meningar om planets prestanda och så pass stora oklarheter, att det inte är så att säga beslutfört. Han sade vidare att jag har pekat på behovet av att modifiera flygplanet till de krav som en förändrad stridsmiljö kan ställa . Vi vet av erfarenhet att sådant kostar mycket pengar. Den analys som gjorts inom departementet har inte alls tagit upp denna fråga. Att elektronisk utrustning har ökad och i vissa sammanhang avgörande betydelse i modern luftkrigföring har belysts , särskilt i men också efter utvärderingar av förloppet vid . Men det är inte möjligt att tydligare än ange vilka tänkbara utvecklingar vi bör kunna möta kring och efter i fråga om stridsmiljön. Vi har därför inga invändningar mot att frågan inte berörts i propositionen. Däremot anser vi det motiverat att påpeka att osäkerheten om framtida hotbild åberopades som skäl för uppskov med beslutet om JAS, men från vårt håll invändes att denna osäkerhet inte skulle upplösas . I fler stycken lär betydelsen av ny utrustning hos angripare inte kunna klarläggas förrän den finns i bruk, och även då finns stor osäkerhet genom att det är mycket hög sekretess kring t. ex. motmedelsutrustning. Två andra långsiktiga osäkerheter kvarstår också, nämligen bränsle och valutakurser. Drivmedelspriserna har stor betydelse för jämförelsen mellan olika flygplansalternativ. Ju högre bränslepriser, desto större ekonomisk fördel med ett lätt och bränslesnålt system som JAS, jämfört med ett tyngre alternativ, t. ex. . har oljepriserna sjunkit. Men för bedömning av olika JAS-alternativ är det bränslekostnaderna fram till omkring som är av betydelse. Varje bedömning på så får med nödvändighet stor osäkerhet. De sänkta drivmedelspriserna i närtid har däremot betydelse , då flygvapnet dessutom har betydligt mer bränsleslukande flygplan än JAS. Lägre bränslepriser i närtid underlättar därför flygvapents ekonomi . Det kan vara viktigt för JAS, eftersom den svåraste ekonomiska påfrestningen i fråga om JAS är just . Det är då utvecklingsarbetet pågår, som man betalar produktionen av och har driftkostnaderna för nuvarande flygplan. In är utvecklingskostnaderna till huvudsak redan betalda, produktionen av JAS blir billigare än dagens produktion av , som bränslemängden minskar och underhållskostnaderna kan väntas gå ned drastiskt. I bilagan till propositionen visas ju också att den ytterligare ekonomiska analys som gjorts i departementet pekar på att perioden /83-1986/87 har den största osäkerheten relativt möjligheten att möta den. Den analys som gjorts i departementet har i väsentlig utsträckning gällt valutafrågor, särskilt aktualiserade genom den svenska devalveringen och den höga dollarkursen. Någon upplösning av osäkerheten för framtiden har dock inte nåtts. Vi vet inte mer än vilken dollarkurs som kommer att gälla . Analysen talar om ekonomiska effekter av olika dollarkurser men en sådan analys ökar ju inte kunskapen om vilken dollarkurs som verkligen kommer att råda. 1* 1982183. Det finns naturligtvis fog för tanken att dollarkursen är konstlat hög genom förväntningar på marknaden. Det uttrycks i analysen så: Möjligen har högt uppskruvade förväntningar på en fortsatt stigande dollarkurs medfört en onormalt hög efterfrågan på dollar. Om och när den restriktiva amerikanska ekonomiska politiken förändras i en mera expansionistisk riktning med ty åtföljande räntesänkningar och prisökningar kan det också leda till kraftigt ändrade förväntningar om dollarkursens fortsatta utveckling och därmed till en starkt minskad efterfrågan på dollar och sålunda en snabbt sjunkande dollarkurs. En iakttagelse kan också vara att allt fler röster i säger att den höga dollarkursen gör det allt svårare att exportera och att möta import från och , att amerikansk industri helt enkelt inte har en konkurrenskraft som svarar mot den mycket höga dollarkursen. Det finns också ett åtminstone långsiktigt samband mellan ett lands valuta och dess inflationstakt. Som påpekats i partimotion om försvarspolitiken kan devalveringen inte rimligen användas som argument mot det svenska JAS-alternativet. Visserligen fördyras - om evalveringseffekterna blir bestånde - de delar av systemet som importeras. Men alternativet till ett svenskt JAS är ju import, och där slår ju fördyringen i så fall mycket hårdare. En effekt av devalveringen bör däremot vara att svenska företag får ytterligare möjligheter att bli underleverantörer. För åtskilliga komponenter och delsystem gäller att både svenska och utländska företag kan bli aktuella, och det blir då - av ekonomiska skäl - priset som avgör vilken underleverantör som väljs. Ett exempel är landningsstället, där verkstad har att konkurrera med utländska tillverkare. Av industripolitiska skäl är det önskvärt att använda till att sprida ny teknologi till så stora delar av näringslivet som möjligt. Kompositmaterial, nya elektroniska tillämpningar och andra nyheter gäller både tillverkningsmetoder och produkter. Den kunskap som erhålls bör kunna få tillämpningar även på andra områden. Inför JAS-beslutet bestämdes att STU och andra organ skall medverka till att höja den teknologiska nivån hos företag som då kan bli underleverantörer i , särskilt i sådana fall där den på detta sätt ökade kunskapen bedöms kunna få tillämpningar även på andra områden. Det är angeläget att på allt sätt stimulerar detta arbete och att kunskap förs vidare till intresserade företag, oavsett deras tillhörighet till olika ägargrupper. Som nämndes inledningsvis innebär regeringens proposition att staten står kvar vid kontraktet med . De ekonomiska villkor som gäller mellan staten och dessa företag är därmed desamma som . Kontraktet avser dock bara en del av den ram som avdelats för J fram . Resten utgörs dels av reserver, dels av medel som avses för kommande beställningar, t. ex. för vapen, motmedel och annan utrustning. En del inte beställd utrustning kan - om man så vill - senareläggas. Generellt kan dock sägas att JAS-systemet bygger på ett litet flygplan som skall kunna mäta sig med större maskiner genom att det mindre planets begränsningar kompenseras genom utspridd basering, bra vapen och elektronisk utrustning med stor kapacitet. En stor del av diskussionen inför fjolårets beslut gällde just om det är möjligt att ge det mindre planet tillräcklig kapacitet. Det kan då vara mycket vanskligt att reducera sådant som ger prestanda i olika avseenden, uthållighet och tillgänglighet. Det kan noteras att det fanns ett klart billigare amerikanskt alternativ med i diskussionen, amerikanska F-5G, (numera kallad F-20), men att detta föll bort därför att dess prestanda bedömdes otillräckliga. Skulle det svenska JAS tillåtas gå ned i effekt genom att man tar bort viktig utrustning kan noteras att man inte bara får ett sämre system, utan att detta system dessutom är klart dyrare än det alternativ som faktiskt fanns om man nöjde sig med den lägre kvalitetsnivån. fanns i debatten ingen företrädare för denna lägre kvalitetsnivå, tvärtom var nästan alla kritiker till JAS-systemet inriktade på att kräva ett mer kvalificerat system, i främsta hand motsvarande . Frågan om skolflygplan eller inte behöver inte avgöras . En besparing kan. göras om man undviker en tvåsitsig skolversion. Genom moderna simulatorer och genom att flygplanet har elektroniska hjälpmedel som gör planet lättfluget anses det i och för sig möjligt att utbilda utan skolversion. J 29 Flygande tunnan hade inte skolversion, och tyvärr inträffade ett antal olyckor - främst i samband med landning - genom att flygplanet hade vissa egenskaper som gav svårigheter för ovana förare. När J 35 Draken infördes ansågs i början att en skolversion inte behövdes. Men det visade sig vara en felbedömning, och senare kom en skolversion att tas fram. Det var en sak att omskola redan erfarna piloter till Draken, men det var svårare när elever kom direkt från flygskolan i . Frågan om skolflygplan kan därför ha betydelse för flygsäkerheten. En pilot kan i början, men även i andra skeden, behöva den säkerhet det innebär att kunna träna svårare moment tillsammans med lärare. Erfarenhet av den nya teknik som skall underlätta för förarna behövs innan man bör binda sig i fråga om skolflygplan, åtminstone i det fall man lutar åt att säga nej. Skulle en skolversion minska olycksrisken har detta självfallet också ekonomisk betydelse. En option finns som gör att en skolversion kan beställas . Det kan finnas skäl att söka komma överens med industrin om att optionen rörande skolflygplan skjuts framåt i tiden så att ställning kan tas . Därmed skulle man ha handlingsfrihet att anskaffa skolflygplan men också har kvar en besparingsmöjlighet. I fråga om reserverna anfördes tveksamhet från socialdemokratin i fjolårets debatt. Reserverna inom JAS-ramen ansågs otillräckliga för projektet. Och utrymmet för att inom flygvapnets ram klara fördyringar ansågs helt otillräckligt. sade i riksdagsdebatten att vår allmänna bedömning är att detta projekt är ungefär 4 miljarder, , dyrare än den ram som vi kan stå ut med. Han menade också att det inom flygvapnet odisponerade utrymmet - som inte bundits upp genom belut om utbildning, organisation samt anskaffning och drift av och JAS - är av samma storlek som det belopp som skall erläggas i förskott av den produktion av JAS-plan som skall ske ca 900 milj. Några marginaler därutöver finns inte. Med den synen var det naturligt att socialdemokratin kände stor tveksamhet till projektet. Den nu avlämnade propositionen konstaterar i stället att den ekonomiska osäkerheten inte är så stor att det motiverar ett avbrytande av projektet. Utöver reserver inom JAS-ramen finns ett fritt utrymme, ännu ej bundet i planeringen inom flygvapnet på 4 200 miljoner. Om den föreslagna ramsänkningen för försvaret består reduceras detta till 3 500 miljoner. Propositionen godtar det kontrakt som finns. Det ställningstagandet är därför inget skäl att vare sig höja eller sänka ramen för . I riksdagsbeslutet angavs JAS-ramen fram till 25,7 miljarder i prisläge . Propositionen anger i stället 24,9 miljarder. Det kunde synas som om den ekonomiska osäkerheten i projektet därigenom skulle öka, vilket vore anmärkningsvärt om man redan tidigare tyckt att osäkerheten är för stor. Men av propositionen framgår att tanken inte är att ta 800 miljoner från JAS-ramen och använda dessa pengar till annat. Det sägs att de 800 milj. kr. som planeringsmässigt frigörs inom flygvapnets ram bör bl. a. reserveras för sådana osäkerheter som den ekonomiska granskningen visa på. I sak betyder detta att man visserligen minskar JAS-ramen, men samma belopp öronmärks i stället inom flygvapnets ram som ekonomisk reserv för JAS-systemet. Statsfinansiellt och reellt synes oss detta främst vara en bokföringsfråga. Kontraktet med påverkas inte. I båda fallen har statsmakterna och myndigheterna samma handlingsfrihet i val av kompletterande beställningar och leveranstidpunkter. Vi anser att det är en klar fördel gentemot både myndigheter och allmänhet om pengar som avses för JAS också redovisas som JAS-ram. Att minska ramen med ett belopp men i stället öronmärka samma belopp på ett annat konto kan förvilla. Mot denna bakgrund anser vi att flera skäl bl. a. att vara så öppen som möjligt mot allmänheten-talar för att de avsedda reserverna får ligga inom JAS-ramen. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om förhandlingar med industrin om möjlighet att flytta optionen rörande skolversion av JAS-planet längre fram i tiden, 2. att , med avslag på proposition 1982/83:119 i detta avseende, beslutar att planeringsramen för fram förblir den av antagna, i prisläget .