mot · G6022374 · 1983-04-20 00:00:00 — Motion 1982/83:2374 m. fl. Följdlagstiftning till inkomstskattereformen, m. m. Moderata samlingspartiet har i flera sammanhang påtalat de risker som finns med en utveckling mot allt större och mer ekonomiskt starka organisationer, med stor direkt och indirekt makt att påverka samhällsutvecklingen. Det leder till slut till att grunden för vår parlamentariska demokrati urholkas. De enskilda människorna får allt svårare att göra sin stämma hörd. Denna utveckling måste brytas. Den socialdemokratiska regeringen har emellertid allt sedan makttillträdet med olika medel försökt förstärka framför allt fackföreningarnas ställning och ekonomiska styrka. majoritet beslöt således att införa en skattereduktion av erlagda fackföreningsavgifter, dock högst . Moderata samlingspartiet yrkade då avslag på förslaget. Eftersom konfliktersättningar till medlemmarna är skattefria kan skattereduktionen betraktas som ytterligare ett statsbidrag till fackföreningarnas verksamhet. Genom de ekonomiska förbindelser som finns mellan fackföreningsrörelsen och regeringspartiet leder det föreslagna systemet dessutom till att obeskattade medel kommer att kunna användas för politiska ändamål. Vi befarade även att förfarandet vid bestämmande av skattereduktion skulle utformas på ett sådant sätt att den enskildes integritet kom i fara. I proposition 1982/83:157 tas denna fråga upp. Integritetsproblemet föreslås få följande lösning (vår kursivering): I lagen (1982:1193) om skattereduktion för fackföreningsavgift bör införas en ny bestämmelse som ger den enskilde möjlighet att begära skattereduktion antingen genom sin organisation eller genom egen ansökan till lokal skattemyndighet. Härigenom kan den enskilde avstå från sin rätt till skattereduktion om han vill att den erlagda fackföreningsavgiften skall bli offentlig. Skattereduktionen kommer nämligen att framgå av skattelängderna. Regeringen föreslår alltså att den som vill skydda sin integritet i detta avseende biir skyldig att betala högre skatt än den som avstår från att ta sådana hänsyn. Ett förfarande som det som föreslås i propostionen strider mot de rättviseprinciper som bör ligga till grund för vårt skattesystem. Även i övrigt kvarstår den kritik som moderata samlingspartiet framförde . Rätten till reduktion för erlagda fackföreningsavgifter bör därför slopas fr. o. m. . I proposition 157 föreslås vidare att vissa stipendier i fortsättningen inte skall betraktas som skattepliktig intäkt. Vad förslaget gäller framgår av följande citat ur propositionen (vår kursivering): De stipendier inom fackföreningsrörelsen som det nu är tal om avser att möjliggöra kursdeltagande för sådana anställda som inte har rätt till ledighet för studier med bibehållen lön. Dessa kurser är normalt av relativt kortvarig natur, oftast . Stipendierna avser då att täcka inkomstbortfallet efter skatt. Om dessa stipendier för framtiden görs skattefria uppnås en bättre balans mellan sådana anställda som med bibehållna löneförmåner går på kurser och de som får denna möjlighet genom stipendier. Fackföreningsrörelsen skall alltså i fortsättningen kunna lämna förtroendevalda skattefri ersättning för förlorad arbetsförtjänst i samband med kursdeltagande. För den enskilde blir det samma resultat som om en normal, beskattad, ersättning för förlorad artbetsförtjänst hade utgått. För den fackliga organisationen blir det emellertid stora vinster. Man undgår att betala de belopp som rätteligen skulle gått till stat och kommun i skatt och slipper också att erlägga arbetsgivaravgifter. Rätten att ge ut skattefria stipendier skall enligt propositionen uttryckligen tillkomma fackföreningsrörelsen. Om några andra organisationer, religiösa, politiska eller inom idrottsrörelsen, skall kunna få samma förmån framgår emellertid inte av propositionen. Förslaget är uppenbarligen ytterligare en metod att stärka fackföreningarna ekonomiskt. Förslaget om att ändra gällande rättspraxis i fråga om beskattningen av stipendier bör avslås. Ett av huvudinslagen i skatteuppgörelsen mellan socialdemokraterna och mittenpartiema var en begränsning av underskottsavdragens skattemässiga värde. Denna begränsning sker genom att den statliga inkomstskatten delas upp i två delar, grundbelopp och tilläggsbelopp. Grundbeloppet beräknas, liksom tidigare hela den statliga inkomstskatten, på den beskattningsbara inkomsten. Tilläggsbeloppet beräknas på ett särskilt underlag som i huvudsak utgörs av den beskattningsbara inkomsten ökad med medgivna underskottsavdrag och vissa andra poster. Moderata samlingspartiet har skarpt kritiserat avdragsbegränsningen. Många villaägare, som regelmässigt har underskottsavdrag, kommer att drabbas genom begränsningen. I vissa fall blir effekterna mycket stora som reallönerna minskar och andra kostnader ökar. Nyföretagandet drabbas i vissa fall genom avdragsbegränsningen. Det sker i ett läge då vaije nytt arbete behövs för att förbättra sysselsättningsläget. Genom avdragsbegränsningen blir skattesystemet dessutom ytterligare tillkrånglat och symmetrin i skattesystemet bryts. I proposition 157 behandlas nu de praktiska konsekvenserna av avdragsbegränsningen i fråga om bl. a. taxeringsförfarandet. Av propositionen framgår klart det krångel som kommer att uppstå genom avdragsbegränsningen. Regeringen föreslår bl. a. för att undvika mer krångel, att det s. k. underlaget för tilläggsbelopp, UTB, skall fastställas för i princip alla skattskyldiga. Enligt vår mening finns det ett bättre sätt att komma till rätta med det ökade krånglet. Avdragsbegränsningen bör slopas. Därigenom undanröjs också de negativa ekonomiska verkningarna för såväl enskilda som för samhällsekonomin i stort. Beslutet bör gälla fr. o.m. Genom detta ställningstagande bortfaller delvis motivet för de föreslagna förändringarna av beskattning av ackumulerad inkomst. I propositionen föreslås emellertid också en förändring av beräkningstekniken med syfte att förenkla förfarandet. Effekterna av den förändring som föreslås för de berörda skattskyldiga redovisas emellertid inte i tillräcklig utsträckning. Det är därför svårt att bedöma huruvida förslaget inte i vissa fall kan leda till försämringar för de skattskyldiga. Förslaget bör därför nu avslås och regeringen återkomma till med ett bättre underbyggt förslag. Framflyttning av tid för allmän fastighetstaxering Regeringen föreslår i propositionen också att nästa allmänna fastighetstaxering skall framflyttas till 1987. Motivet för detta är dels att förberedelse- och taxeringsarbetet infaller med i övrigt stor belastning för skatteadministrationen, dels att frågor rörande fastighetstaxeringen och bostadsbeskattningen ses över i vissa utredningar. Däremot berörs inte i propositionen enhälliga beslut att begära en översyn av fastighetstaxeringen. Detta beslut motiverades av skatteutskottet på följande sätt: Utskottet föreslår således att fastighetstaxeringen blir föremål för en översyn. Denna bör enligt utskottets mening vara allsidig och förutsättningslös och avse såväl de materiella som de formella reglerna. Ett syfte med utredningsarbetet bör vara att åstadkomma förenklingar i systemet. Genom den föreslagna framflyttningen av den allmänna fastighetstaxeringen ges större möjligheter att fullfölja den av begärda undersökningen i syfte att förenkla fastighetstaxeringsförfarandet. Detta arbete bör börja. De taxeringsvärden som fastställdes vid den allmänna fastighetstaxeringen 1981 byggde på fastigheternas marknadsvärde 1979. har marknadsvärdena för många fastigheter sjunkit även nominellt. Med tanke bl. a. på underskottsavdragsbegränsningen är det troligt att denna utveckling kan komma att fortsätta. Som grund för särskild fastighetstaxering bör därför också införas väsentligt förändrat marknadsvärde för fastigheten. I avvaktan på den av begärda utredningen och med hänsyn till kraven på rättssäkerhet bör denna grund enbart kunna åberopas av fastighetsägarna. Det torde ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderlig lagtext. Mot bakgrund av det anförda hemställer vi 1. att beslutar att avskaffa skattereduktionen för erlagda fackföreningsavgifter fr. o. m. , 2. att avslår förslaget om beskattning av stipendier, 3. att beslutar att avskaffa den införda begränsningen av underskottsavdragens skattemässiga värde fr. o.m. 4. att avslår de föreslagna förändringarna av skatteberäkningen vid ackumulerad inkomst, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om ny grund för särskild fastighetstaxering. H. () () () () L. () i () ()