mot · G702249 · 1983-11-25 00:00:00 — m. fl. Vissa högskoleorganisatoriska frågor (prop. 1983/84:52) I regeringens proposition om vissa högskoleorganisatoriska frågor betonas vikten av ett rationellt utnyttjande av högskolans resurser. Likaså framhålls, att den ekonomiska utvecklingen medfört ökade krav på effektivitet i högskolans verksamhet. En viktig förutsättning för att uppfylla dessa mål är att högskoleenheterna har en ändamålsenlig storlek och omfattning. 1 är f. n. all högskoleverksamhet samlad i en enda enhet, . Från de utgångspunkter, som angetts ovan, ter sig denna organisation i behov av en översyn. Kritik mot den mycket stora högskoleenheten har riktats från i och från tekniska högskolan i , vilka anfört att den stora enheten inte fungerar tillfredsställande. aktualiserades frågan om enhetsindelningen i LundMalmö genom motioner i . Dessa motioner lämnades då utan åtgärd under hänvisning bl. a. till att en utredning om enhetsindelningen skulle presenteras inom ramen för UHÄ:s utvärderingsprojekt. Denna utredning (Högskoleindelningen arbetsdelning och samverkan inom högskolan. 1983:13) föreligger nu och är föremål för kommentarer från högskolorna. Den förordar entydigt en uppdelning av i tre mindre högskoleenheter. Rapporten pekar övertygande på hur en sådan förändring skulle ge ökade möjligheter att inom de separata enheterna tillgodose viktiga samhällsintressen, som administrationen skulle kunna minska och resursanvändningen effektiviseras. har genomförts en utredning i syfte att bl. a. klarlägga opinionsläget rörande enhetsindelningsfrågan. Det har klart visat sig, att det inom i och tekniska högskolan i en stark önskan att bilda en fristående teknisk högskola resp. lärarhögskola. Berörda organ inom dessa båda områden har också entydigt uttalat att de önskar att möjligheterna till en sådan organisationsförändring skyndsamt och i detalj bör utredas. De tekniska högskolorna har kommit att spela en allt större roll i både utbildningspolitiska och industripolitiska sammanhang. En ökad medvetenhet om de tekniska högskolornas avgörande betydelse har också lett till ökat samarbete och nya samarbetsformer mellan näringslivet och de tekniska högskolorna. Den sektoriella forskningen har vidare fått en kraftigt ökad betydelse, inte minst inom teknikorienterade områden. Utvecklingen av sådan forskningsverksamhet måste ske i nära och förtroendefull samverkan mellan sektorsforskningsorgan och forsknings Denna utveckling ställer stora krav på högskolans förmåga att utveckla och upprätthålla kontakter med samhället samt att internt effektivisera verksamheten och ge den en inriktning som är relevant för framtiden. Vid organisationsöversyner av det slag som redovisas i proposition 1982/83:52 avsnitten 2:12:3 är ett grundläggande krav att även avgränsningen mellan olika högskoleenheter beaktas. Detta gäller särskilt de fall där verksamhetens art och inriktning gör det naturligt med självständiga och fristående enheter. En teknisk högskola bör ledas och dess verksamhet planeras av personer verksamhetsföreträdare såväl som allmänrepresentanter med direkt insikt i vad som behövs av teknisk utbildning och forskning. Detta kan uppenbart inte låta sig göra inom en högskola av den mycket stora omfattning och bredd som utmärker . För verksamheten inom i gäller på motsvarande sätt att den på ett speciellt sätt måste vara riktad mot samhällets behov och måste ges möjlighet att betona kvaliteter som avviker från de traditionellt akademiska. Det är omvittnat hur personalen vid finnér bl. a. sina värderingar av mera praktiskt inriktad verksamhet stå i konflikt med de traditionella, hårt forskningsstyrda värderingar, som av naturliga skäl dominerar inom . Även för verksamhet skulle en självständig ställning öka möjligheterna att tillgodose de krav, som samhället ställer och bör ställa på dess verksamhet. Kvaliteten och effektiviteten på verksamheten inom en högskola är starkt beroende av att personal och studerande upplever sina arbetsförhållanden som positiva och i rimlig omfattning påverkbara. Genom sin blotta storlek har i detta avseende betydande svagheter. Organisationen upplevs som anonym och byråkratisk utan förmåga att hantera frågor som ligger inom synhåll för den enskilde. Den mycket entydiga opinionen bland personal och studerande inom i och tekniska högskolan i förstärker de argument av organisatorisk karaktär och de motiv som ett bättre resursutnyttjande utgör för en uppdelning av . Med hänvisning till vad som anförts ovan är det angeläget att regeringen låter utreda vilka konkreta förändringar som krävs för en ändrad enhetsindelning enligt ovan samt framlägga förslag om den exakta omfattningen av de nya högskoleenheterna samt ange lämpliga vägar för samverkan inom de områden som bedöms förbli gemensamma för de olika högskoleenheterna. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om högskoleverksamheten i . () PER STENMARCK (m)