mot · G602905 · 1983-01-24 00:00:00 — m. fl. , den lilla ö-republiken i , är så gott som okänd för de flesta svenskar. Före detta brittisk koloni, som erhöll självständighet 1974, har som alla andra länder i tredje världen haft att kämpa mot underutveckling och nykolonialism. 1979 genomfördes en oblodig revolution och därefter har framgångsrikt utvecklat samhällssektorer som utbildning, sjukvård, kamp mot narkotika m. m. på det sätt som alla progressiva stater som befriat sig gjort före dem. De 100000 grenadjanerna har alla möjligheter att framgångsrikt utveckla sin ö om de får fortsätta i fred och frihet. Men de behöver naturligtvis också allt stöd de kan få utifrån. Jordbrukssektorn är som i många andra liknande länder det viktigaste inslaget i den grenadjanska ekonomin. Där har stora förbättringar skett, åtföljda av effekter inom jordbruksindustrin och fisket med kooperativa former som bas. 15 nya kooperativ har inlett sin verksamhet och ytterligare 17 håller på att byggas upp. Utöver detta har en rad stora projekt inom jordbrukssektorn inletts, bland dem upprättandet av en statlig jordbruksförening. Fårskötsel har införts som ny verksamhet, och en får- och svinfarm har inrättats. Turismen, som var i växande , har därefter nästan helt försvunnit. Eftersom den nuvarande inriktningen i landet är att utveckla det egna folkets välfärd och möjligheter, är det ganska självklart att den vanliga kommersiella turismen får stå tillbaka. Grenadjanerna önskar en utveckling av turism och handel med alla stater, men det skall ske på ett sätt som ökar den ekonomiska och politiska självständigheten, inte motsatsen. Man bygger f. n. en flygplats på ön som avsevärt kommer att underlätta förbindelserna med omvärlden. Naturligtvis har inte kunnat undgå att dras in i maktspelet i världsmåttstock. betraktar utvecklingen på ön som farlig därför att den är socialistisk. 1982 uteslöts från biståndspaket till det östkaribiska området. Arbetet med flygplatsen har betecknats som en anläggning för sovjetiskt flyg och förre utrikesministern i har betecknat som stalinismens högborg i . Mönstret känns igen från många andra tidigare tillfallen. Men det är ganska otroligt att en liten stat med 100000 innevånare skulle kunna vara ett hot mot stormakten . får bistånd från , från OPEC, och också från . 1979 begärde de hjälp av , vilket avvisades. Därefter har inlett en hård och oförsonlig instabili seringskampanj mot samt tillämpat mycket besvärande ekonomiska sanktioner, uppmuntrat kontrarevolutionär verksamhet och hotat med militär intervention. behöver således stöd från många håll och här bör kunna spela en viktig roll. Även om vårt land f. n. har svårigheter med att åta sig nya biståndsuppdrag, kan även små summor för en stat som vara av mycket stor betydelse. Vpk föreslår i sin biståndsmotion att skall få ett bidrag på 2 milj. kr. för /84. Men det är också viktigt att utvecklar kontakterna med på andra plan. Mycket små stater som och något större som hotas ständigt att dras in i beroenden och osjälvständighet inom handel, ekonomi och säkerhetspolitik. Det är ett gemensamt intresse att hävda små staters rätt att fortleva utan inblandning utifrån. Mot bakgrund av det framförda yrkas att hos regeringen hemställer om åtgärder för utökade och närmare kontakter med . (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)