mot · G702271 · 1983-12-09 00:00:00 — Vissa livsmedelspolitiska frågor (prop. 1983/84:76) Regeringens proposition 1983/84:76 om vissa livsmedelspolitiska frågor får så negativa konsekvenser såväl för näringen själv som för sysselsättning och ekonomi i övrigt i län att den måste avvisas. Jord- och skogsbruksnäringen har i sig själv en mycket stor betydelse för ekonomi och sysselsättning i län. Den har också en avgörande betydelse som underlag för övrig sysselsättning och för boende och service i länet. Sysselsättningen inom jord- och skogsbruket Enligt folk- och bostadsräkningen fördelade sig länets sysselsättning på olika näringsgrenar som framgår av följande tabell. Sysselsättningen är 1980 i län, och kommuner samt hela riket, procentuell fördelning på näringsgrenar län (procent) Hela riket (procent) Tillverkningsindustri El-, gas-, vatten- och Av tabellen framgår att sysselsättningsandelen inom jord- och skogsbruket i förhållande till övrig sysselsättning i län nästan är dubbelt så stor som för riket som helhet. ex. kommun svarar jordbruket för nästan en tredjedel av antalet sysselsatta och är därmed den sysselsättningsmässigt sett mest betydelsefulla näringen i kommunen. I flera andra kommuner, likt , utgör jordbruksnäringen den tredje största näringsgrenen ur sysselsättningssynpunkt. Den sysselsättning och därmed sammanhängande ekonomiska effekt som jord- och skogsbruksnäringen tillför länet betyder således mer för län än för många andra län. I och med att jord- och skogsbruket spelar en så dominerande roll i län tillförs som en följd därav indirekt också många arbetstillfällen inom förädlingsindustrin. Sysselsättningens fördelning på livsmedels-, skogs- och övrig industri i län 1980 Massa-, pappers- och pappersvaruindustri Livsmedels- och skogsindustrins sysselsättning i procent av hela industrin i länet I tabell 2 ovan redovisas sysselsättningen fördelad på livsmedels- och skogsindustrins delbranscher i län. Av hela industrins sysselsättning i län omfattande 32 232 anställda svarar livsmedelsoch skogsindustrin för . Drygt en tredjedel av all sysselsättning i länet kommer således från förädlingen av jord- och skogsbrukets produkter i länet. Motsvarande siffra för hela riket är . Livsmedelsindustrin enbart sysselsatte ca 2 700 personer. av dessa var verksamma i slakteri- och charkuteriindustrin, mejeriindustrin och bageriindustrin. I är t. ex. de som arbetade i livsmedelsindustrin uteslutande verksamma i bageriindustrin. För kommuns del - för att ta ett annat exempel - är sysselsatta inom slakteri- och charkuteriindustrin samt sockerindustrin. En kraftig nedgång i sysselsättningen inom jord- och skogsbruket på grund av en felaktig jordbrukspolitik i de exemplifierade fallen skulle få förödande konsekvenser. Flera sådana exempel kan tas från andra delar av länet. Till följd av den sysselsättning som finns i lantbruket, livsmedels- och skogsindustrin genereras också sysselsättning i andra näringar. Till följd av jord- och skogsbruksnäringens dominans i länet blir den inducerade och indirekta effekten självklart också avgörande större i län jämfört med den generella effekten för riket som helhet. har genom anlitande av beräknat den inducerande sysselsättningseffekt som jord- och skogsbruket genererar i län. Deras beräkningar av den inducerade sysselsättningen framgår av följande tabell. De indirekta och inducerade effekterna på den offentliga sektorn är enligt utredarna svårare att beräkna och är inte medräknade här. Den primära, indirekta och inducerade sysselsättningen för resp. näring - den offentliga sektorn undantagen - för län Indirekt och inducerad sysselsättning i övriga näringar Total effekt för resp. näring Av det totala antalet sysselsatta omfattande lil 000 personer - enligt FoB, 1980 - skulle således få sin utkomst som en följd av jord- och skogsbruk, livsmedels- och skogsindustrin. Om den offentliga förvaltningen räknas bort från totalsiffran blir motsvarande förhållande . Med andra ord har de aktuella näringarna en mycket central roll för länets sysselsättning. Ett annat sätt att belysa jord- och skogsbruksnäringens betydelse för sysselsättningen får man fram om man jämför antalet sysselsatta inom jordoch skogsbruket, livsmedels- och skogsindustrin med antalet hushåll i länet. län hade 98 650 hushåll . Således skulle man kunna säga att vart tredje hushåll - i större eller mindre utsträckning - är beroende av någondera av ifrågavarande näringar. Ovanstående ganska omfattande beskrivning har gjorts för att belysa jordoch skogsbruksnäringens helt avgörande betydelse för sysselsättning och ekonomi i län. En jordbrukspolitisk inriktning - som den i propositionen föreslagna - som får stora negativa konsekvenser för jordbruksnäringen i stort, och sysselsättningen som helhet kommer således att få ännu allvarligare konsekvenser för län med den klara dominans som här bevisats att jordbruksnäringen har. Genomförs regeringsförslaget kommer en mycket stor sysselsättningsminskning att vara oundviklig. Kostsamma regionalpolitiska insatser måste då sättas in i stället, vilket också AMS påpekar i sitt remissvar över livsmedelsutredningens delbetänkande. Med de vaga målformuleringar för jordbrukets framtid som framgår av propositionen måste man med fog ifrågasätta familjelantbruket som dominerande företagsform för framtiden. För län är det viktigt att familjelantbruket i första hand prioriteras som företagsform. Det är den grund som näringen vilar på. Av länets samtliga lantbruk finns inom familjelantbrukets arealenhet 10,1-30 ha, medan motsvarande siffra för landet är . Avvikelserna från det gällande inkomstmålet, liksom de förändrade reglerna för jordbrukets prisförhandlingar med uppgivande av en generell kostnadskompensation för inflationen, kommer inte bara att pressa ned livsmedelsproduktionen totalt utan också sätta en onormalt hård prispress på lantbrukets produkter. Tillsammans med den högräntepolitik som förs kommer detta därför att tvinga många lantbrukare i konkurs. Särskilt svårt kommer det att bli för de unga lantbrukarna. I län ägs den allra största delen av såväl åkerarealen som antalet företag av enskilda personer. av åkerarealen ägs av enskilda personer, enkelt bolag eller dödsbon. I åldersgruppen finns av länets bönder medan motsvarande siffra för landet som helhet är . Förslaget att inom näringen lösa Norrlandsstödet innebär i praktiken att bönderna i län får vara med och finansiera klara statliga regionalpolitiska åtaganden som kommer andra delar än län till godo. jordbrukspolitik med dess satsning på familjejordbruket har skänkt både producenter och konsumenter trygghet. Men den har också gett jordbruksnäringen förmåga att anpassa sig till nya tider. Därför får inte den politiken överges. Det prissystem som har tillämpats har just förmått förena prisstabilitet och effektivitet. Få näringar har förmått förbättra sin produktivitet och effektivitet i samma utsträckning som jordbruket. 19701982 var produktivitetsökningen i genomsnitt dubbelt så hög som i industrin. Det har medfört positiva effekter för sysselsättningen. I regeringens proposition ändras nu denna inriktning och målsättning för jordbrukspolitiken både vad gäller jordbrukets omfattning, inkomstmål och vad gäller fördelningen av jordbrukarnas inkomster. Den nya inriktningen av jordbrukspolitiken som föreslås i propositionen innebär en återgång prispresspolitik som fick så allvarliga konsekvenser för jordbruket och som medförde en så kraftig avfolkning av landsbygden. Förslagen kommer att medföra en kraftig sysselsättningsminskning som inte går att upphäva med tillräckliga regionalpolitiska åtgärder. För län med dess speciella struktur och med den klart dominerande roll som jord- och skogsbruksnäringen spelar för sysselsättning, ekonomi och service kommer förslagen att få särskilt svåra konsekvenser. Propositionen måste därför i sina väsentliga delar avvisas av . I ett enda avseende kan propositionen vara till fördel för länets jordbruk. Det gäller förslaget om förlängning av det tillfälliga investeringsstoppet inom animalieproduktionen med . Bestämmelserna borde visserligen ha haft en annan utformning, men en ändring nu skulle komplicera för både lantbrukare och handläggningen av dispensärenden. Med utgångspunkt från att tillämpningen kan bli smidigare kan förslaget biträdas. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att med bifall till propositionen i denna del anta framlagt förslag angående lagen (1983:147) om förbud mot utbyggnad av vissa djurstallar, 2. att beslutar att med avslag på propositionen i övriga delar fastställa att nu gällande riktlinjer för jordbrukspolitiken skall gälla oförändrade även fortsättningsvis. minab/gotab 1983 77395