mot · G602345 · 1983-01-17 00:00:00 — m. fl. En strategi för malmfälten och Situationen för järnmalmsgruvor i malmfälten har drastiskt försämrats. Ledningens försäljningsprognoser har vid ett flertal tillfällen justerats nedåt. De prognoser som gäller är att skall sälja malmprodukter. Som jämförelse kan nämnas att när den nya ledningen tillträdde sattes ett lönsamhetsmål på försäljning . Den drastiska försämringen har inneburit att ledningen beslutat om stora neddragningar. hotas ca 1 000 anställda av avsked. Dessutom är gruvan i allvarligt hotad. En nedläggning av den skulle innebära en katastrof för gruvsamhället och omkringliggande orter som direkt berörs av gruvbrytningen. Att beskriva läget i malmfälten med något annat ord än katastrof går inte. Vilka är då orsakerna till den uppkomna situationen? Till stor del kan den förklaras med att stålindustrin i EG-länerna, dit merparten av malm exporteras går på lågvarv. Flertalet stålverk har slagit igen och fler nedläggningar väntas. Till detta skall läggas det faktum att flertalet stålbolag i EG engagerat sig tekniskt och ekonomiskt i järnmalmsprojekt i tredje världen, bl. Att bolagen därför i första hand vill hämta sin malm från dessa gruvor är troligt. Omkring 1985 skall enligt uppgift börja förhandla om nya försäljningskontrakt med stålverken i EG. Sett mot den bakgrund som beskrivits ovan torde det bli svårt för att såväl behålla som utöka sin marknad i EG. Det alternativ som kvarstår är att söka nya marknader. En sådan marknad är otvivelaktigt . Det finns fakta som styrker detta. I en rapport av Istvån Dobozi från den ungerska , och publicerad 1982, framgår att östländerna utanför behöver importera stora mängder järnmalm från väst. En av anledningarna till detta är att de aktuella länderna har små egna tillgångar av järnmalm. En annan orsak är att stålindustrin i dessa länder är i expansion. Dobozi kalkylerar med att importen 1990 kan ligga på en nivå omkring . Dessa fakta inger förhoppningar för fortsatta verksamhet. Möjligheten att över få till stånd en förändring finns givetvis inte. Erfarenheterna har visat att en förändring i enlighet med vad vi här föreslår tar tid. menar vi att en förändrad handel för bör ingå i den strategi för och Malmfälten som vi föreslår nedan. Det är en strategi som inte enbart berör , utan också annan verksamhet utanför järnmalmsområdet. Åtgärder som kan skapa ett mer diversifierat och omväxlande näringsliv i malmfälten. Den plan vi föreslår är följande. Beslut om att öppna nya brytningsnivåer i Malmbergsgruvan och Kirunagruvan bör fattas . Projekten kan skapa jobb åt den övertaliga arbetskraft som finns och till dem som hotas av uppsägning. Projekten är kostsamma. bör det noteras att gruvfacken och det socialdemokratiska partiet inser nödvändigheten av åtgärden. Så här står det i socialdemokraternas utvecklingsplan för : Gruvdriften i och skall föras vidare till djupare nivåer. Beslutet om nya huvudnivåer får utformas med hänsyn till de tekniska lösningar som står till buds vid beslutstidpunkten. . . . Det är en uppgift för staten att tillsammans med svara för finansieringen av investeringen. Vi kan alltså konstatera att det i finns en majoritet för att dessa åtgärder skall genomföras. Moment 1 ovan ger tidsrum för att ställa om verksamheten vid såväl som industrin utanför gruvområdet. Vi vill i det här sammanhanget peka på tre nödvändiga åtgärder: a) Behovet av en förändrad handel vid har berörts tidigare i denna motion. I detta sammanhang vill vi anknyta till regeringens förslag att bryta ut ur Statsföretag och tillsammans med bilda ett holdingbolag direkt under industridepartementet. Vi motsätter oss detta förslag bl. a. med motiveringen att en helhetslösning bör gälla för Statsföretag. menar vi att om förslaget går igenom så bör det åligga industridepartementet att aktivt arbeta för att få till stånd en utökad handel mellan och östländerna. Vi är av den uppfattningen att utbrytningen av ur Statsföretag just på denna punkt kan vara värdefull. vill vi understryka att inrättandet av ett statligt handels- och bytesbolag för gruv-, stål- och verkstadsindustrin är den rätta lösningen när det gäller östhandeln. b) har en lång rad av förslag på konkreta industriprojekt, kopplade till verksamhet, lagts fram från enskilda, politiska och fackliga organisationer. Förslagen har ett gemensamt, nämligen att öka förädlingen vid företaget, ett krav som fått allt bredare stöd bland befolkning. Vi vill särskilt rikta uppmärksamheten på följande förslag: handelsgödselfabrik, järnsvampverk, apatitverk till och ett s. k. avfosforiseringsprojekt knutet till utvinning av sällsynta jordartsmetaller. De ekonomiska och tekniska förutsättningarna för en satsning på dessa projekt utreds f. n. i malmfältsutredningen. Vi menar att resultaten från utredningen bör ligga till grund för en skyndsam satsning på projekten. Ett förverkligande av dessa i väl förankrade förslag skulle medföra den nödvändiga breddningen av verksamhet. innebära en omprövning av rovdriftstänkandet för järnmalmsbrytningen. En satsning på ett avfosforiseringsprojekt skulle dessutom innebära en förhöjd kvalitet på malmen genom att fosforhalten kan sänkas. Den samtida utvinningen av sällsynta jordartsmetaller skulle ge ett stort ekonomiskt tillskott som aktivt kan bidra till att förverkliga förslagen. Vi vill i detta sammanhang hänvisa till den motion där frågan om beredskapsproduktion av vissa produkter i behandlas. Handelsgödseltillverkning, järnsvamptillverkning och utvinning av sällsynta jordartsmetaller berörs i den motionen. c) Industrin i malmfältskommunema har stått och fallit med järnmalmsgruvor. Speciellt utpräglat är detta i . Övrig industri som finns i regionen är till stor del knuten till . Från fristående företag är sällsynta. Det innebär att en kris vid , som den vi nu upplever, får stora negativa effekter. I en strategi för malmfälten är det därför viktigt att bygga upp en industriverksamhet som inte direkt är beroende av . Vi vill i det sammanhanget peka på några möjliga utvecklingsområden. Verkstadsindustrin har möjlighet att utvecklas. De nya rön som kommer fram vid forskningsgruvan i och som kräver nya produkter bör enligt vår mening utvecklas av verkstadsföretag i malmfälten. Elektronikindustrin och finmekaniken är ett annat område, där en industriverksamhet är möjlig att utveckla. Även här finns forskningsresurser i området, exempelvis , och Eiscat. Turistnäringen bör ha stora möjligheter att utvecklas. Den nya riksvägen till kommer helt naturligt att medföra en ökad turism i området. Inom området finns en rad energitillgångar. Torvtillgångarna är omfattande. Grafitskifframa i är ett annat exempel. Förutom att vi anser att energitillgångarna skall utnyttjas för industri och hushåll kan det också vara värt att studera möjligheten till inrättandet av ett torvforskningslaboratorium. Där skulle olika typer av processer kunna studeras, exempelvis utvinning av ammoniak och metanol. Ytterligare områden där projekt bör studeras är exempelvis inom fisket, jordbruket, skogen och rennäringen. Ett flertal av förslagen studeras i malmfältsutredningen. De satsningar utredningen fastar för bör ingå i den föreslagna strategin. Som framgår bygger den framlagda strategin på att även i fortsättningen skall vara av stor betydelse för malmfälten. är det, vilket också framgår av texten, nödvändigt med satsningar utanför järnmalmsområdet. Den presenterade strategin kan enligt vår mening genomföras endast om staten tar huvudansvaret och möjliggör en planmässighet i dess förverkligande. Under hänvisning till det anförda föreslås att uttalar sig för en strategi för utveckling av malmfälten i enlighet med motionen och hemställer hos regeringen om åtgärder och förslag härom. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)