ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G602899 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83:899 m. fl. Vpk har i en annan motion till årets riksdag tagit upp huvudlinjerna i den svenska biståndspolitiken. I denna riktas stark kritik mot det sätt på vilket biståndsmålen skall uppfyllas. Biståndspolitiken måste inriktas på ett direkt stöd åt de krafter som kämpar mot förtryck och för en social och ekonomisk utveckling till förmån för de breda folklagren i tredje världens länder. Ett av de länder vpk redan tidigt aktualiserat är Demokratiska (PDRY). I motion 1977/78:681 gjordes en utförlig redovisning av landets historia och dess kamp för oberoende och frihet. Denna redovisning är hållbar än . Vi framhöll där särskilt att PDRY är ett utvecklingsland som förtjänar uppmärksamhet och stöd. I en omgivning av feodala och reaktionära stater bedrivs där en samhällsuppbyggnad som måste väcka beundran. Mobiliseringen av befolkningen och dess medverkan i byarna med att bygga skolor och kliniker, dra vägar och bygga brunnar, har redan nu gett goda resultat trots de svårigheter man möter inte minst från grannländerna. PDRY befinner sig i ett utsatt läge. Landets geografiska läge på sydspetsen av har gjort att det är av stort intresse ur stormaktssynpunkt. Det är därför än väsentligare att inte bara uppmärksammar landet utan också inleder ett långsiktigt samarbete. har landet drabbats av flera naturkatastrofer, men PDRY har också fått utgöra en för flyktingar från såväl som Nordjemen. Flera gränsstrider med Nordjemen har förekommit. har genom Röda Korset gett en viss hjälp till republiken, en hjälp som kommit väl till pass och enligt samstämmiga uppgifter förvaltats effektivt och väl. Men denna hjälp är otillräcklig. Vad som krävs är ett långsiktigt samarbete som innebär att hjälp kan sättas in på bestämda utvecklingsprojekt anpassade till de planer landet upprättar. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen hemställer att PDRY upptas som programland för utvecklingsbistånd. (vpk) (vpk)
mot · G602900 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83:900 och internationellt stöd till folk Den sovjetiska härtagningen av har drivit ut ca 3 miljoner afghaner som flyktingar ur landet. Kvar under ockupationsmaktens ständiga hot lever ca 9-10 miljoner människor i de fria områdena inne i landet. De lider en skriande brist på mat, kläder, bostäder och sjukvård. Situationen förändras genom den ryska strategin att bränna skördarna och bomba bostäderna. En kännare av förhållandena. , vice ordförande i , ställer i en tidningsintervju frågorna: Vad gör , , som skall vara ett världssamvete då det gäller nödlidande barn? Vad gör WHO, ? De debatterar inte ens läget i . Kan det bero på annat än flathet och räddhåga? Vad gör för att stå utan samvetsnöd inför dessa upprörda frågor? Tydligen ej tillräckligt för att väcka liv i FN-organen. Genom FN bör en redovisning ske över de rådande, fruktansvärda förhållandena i . Genom FN måste internationella hjälpinsatser komma till stånd inne i . Med stöd av det anförda hemställs att begär att regeringen instruerar representation vid FN och andra berörda internationella organ att verka för att dels en rapport om förhållandena i utarbetas, dels att massiva, internationella hjälpinsatser kommer till stånd inne i . () ()
mot · G602901 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83:901 Svenskt bistånd kanaliseras genom ett flertal organisationer. Detta medför svårigheter att på ett lättillgängligt sätt utläsa biståndets totala storlek för ett visst land och ett visst år. Uppgifterna måste hämtas från SIDA, SAREC, BITS, , , , EADB m.fl. Svårigheterna är desamma vare sig det gäller budgeterade eller utbetalade medel. Vidare komplikation erbjuder särskiljandet av lån och bidragsdel samt följa förloppet när lån efterskänks och därmed i realiteten blir bidrag. Såväl ur administrativ som biståndspolitisk synpunkt innebär denna brist på en lättillgänglig sammanställning onödiga svårigheter till överblick och totalbedömning. Mycket dubbelarbete torde förekomma inom området, då var och en som söker totalbilden själv måste utföra sammanställningen. Med stöd av det anförda hemställs att anhåller att regeringen låter ombesörja en fortlöpande årlig sammanställning av det totala, genom olika organ administrerade, biståndets storlek fördelat på land, med redovisning av budgeterade medel, utbetalat belopp, ävensom av lån och efterskänkta lån.
mot · G602902 · 1983-01-21 00:00:00 — Motion 1982/83:902 och till de afghanska flyktingarna Till de grundläggande fyra målen för svensk biståndspolitik hör enligt beslut att medverka till ekonomiskt och politiskt oberoende samt till en demokratisk samhällsutveckling. Enligt har åtagit sig att verka för fred och mänskliga rättigheter. Efterlevnaden av dessa mål resp. åtagande gör att de skall kunna uppfyllas av mottagarländerna. I fall där något av dessa länder bryter mot givna förutsättningar genom att föra anfallskrig eller stationera trupper på främmande territorier, måste vårt biståndssamarbete omprövas och ev. avbrytas. anfallskrig mot är ett brutalt övergrepp mot de mänskliga rättigheterna. Civilbefolkningen inne i landet lider svår nöd under ockupationsmakten, så också de tre miljonerna flyktingar inne i . Solidariteten med det afghanska folket i dess frihetskamp kräver en massiv internationell hjälpinsats. Hjälpen måste inriktas dels mot dagens situation, dels mot framtidens problem, då friheten återvunnits och det gäller att bygga upp ett enat och demokratiskt . Framtidskraven innebär bl. a. behov av folk med administrativ utbildning. Förberedelserna för att trygga tillgången till en sådan kapacitet bör starta . har förutsättningar att ge sådan skolning genom att erbjuda ett antal studiestipendier åt afghanska ungdomar. Dessa bör vara utvalda av befrielserörelserna inom eller utom , förslagsvis under medverkan av . Kostnaderna för dessa stipendier skall tas från utgående bistånd av olika slag till och . Båda dessa länder bryter mot de svenska grundförutsättningarna för bistånd, vilket senare därför bör avvecklas. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att inrätta fem studiestipendier åt ungdomar från det fria för utbildning på det statliga förvaltningsområdet, att finansieras med biståndsmedel avsedda för och . (m) ()
mot · G602904 · 1983-01-24 00:00:00 — m. fl. var länge ett land som i enbart var känt som ett turistparadis. har dock landet allt oftare förekommit på nyhetsteleprintrarna, i samband med olika kuppförsök iscensatta av . Det är inte en tillfällighet att gör allt för att fälla regeringen på . Den progressiva regimen på har länge utgjort en nagel i ögat på de imperialistiska krafterna, framför allt på grund av landets mycket strategiska läge mellan och . , som består av 115 öar spridda i en vid radie i , är en av världens minsta nationer med endast 65000 invånare. Landet styrs av det seychelliska folkets progressiva front, SPPF. av progressiv utveckling har landet gjort betydande framsteg. Utbildningssystemet har byggts ut till en allmän nioårig grundskola. Hälsovården har utvecklats kraftigt och är kostnadsfri. Ett socialt säkerhetssystem är under uppbyggnad, med pensioner och arbetslöshetsförsäkringar som viktiga inslag. Den allmänna levnadsstandarden har höjts och arbetet på att utveckla ett eget jordbruk på de största öarna pågår. SPPF grundar dessutom sin politik på ett aktivt arbete för fred, nedrustning och avspänning vilket är av stor betydelse i det så hårt rustade området i och kring . Likaså spelar regeringens offensiva miljöskyddande politik en viktig roll för att bevara övärldens egenartade karaktär. president har också ett särskilt intresse av att utveckla landets egen kultur, kreolkulturen som är uppbyggd av franska och östafrikanska särdrag. Landet har därför på många sätt kommit att bli ett föredöme för många små progressiva länder i tredje världen. Men mot den positiva utvecklingen står hotet om legoarméinvasioner och kupper inspirerade och stödda av . Vid inte mindre än tre tillfällen har landet hotats av kuppförsök, men samtliga har slagits tillbaka av landets armé som endast omfattar några hundra soldater. För att slå vakt om landets positiva utveckling är ett ökande internationellt stöd av stor betydelse. Framför allt behöver landet stöd för att utveckla sin egen självförsöijningsgrad. Inte minst då de många kuppförsöken skrämt bort en stor del av turismen, som är landets viktigaste inkomstkälla. 1 1982/83. Detta innebär bl. a. att försöijningssituationen i landet försämrats. bör därför erhålla katastrofbistånd som också kan användas då ett land utsätts för väpnat överfall. Under hänvisning till det anförda föreslås att som katastrofbistånd anvisar . (vpk) (vpk)
mot · G602911 · 1983-01-24 00:00:00 — Under värnpliktens 230 första dagar utgår en dagpenning på , denna höjs till . Ersättningen är densamma vare sig tjänsten är vapenfri eller inte. Genom de regler som gäller för uttagning till vapenfri tjänst kan samhället sägas ha fullgjort sina skyldigheter gentemot dem som av olika skäl icke önskar bära vapen. Alternativ tjänstgöring ordnas för dessa och ersättning utgår på samma sätt som vid vanlig värnpliktstjänstgöring. Under värnpliktens är dagpenningen . för att därefter öka till . I enstaka fall händer det att värnpliktig som begärt vapenfri tjänst och erhållit sådan ändrar uppfattning och begär överföring till reguljär värnpliktsutbildning. Sådan beviljas då men medför givetvis en totalt sett förlängd värnpliktstjänstgöring. Den värnpliktige åsamkas emellertid betydande kostnader genom sitt beslut att övergå till vanlig militärtjänstgöring. Den tid han tjänstgjort i vapenfri tjänst får nämligen ur ersätiningssynpunkt inte inräknas i de efter vilka dagpenningen höjs och skulle ha höjts om han fortsatt som vapenfri. Det kan inte vara riktigt att det för försvaret positiva beslutet som den vapenfrie värnpliktige fattar genom att frivilligt förlänga sin tjänstgöring och påbörja militärutbildning skall drabba den värnpliktige ekonomiskt. Den vapenfria tjänsten bör därför vid beräkning av dagpenningens storlek inräknas i den totala värnpliktstjänstgöringen i det fåtal fall då övergång till militärutbildning sker. Med anledning av det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om att värnpliktsförmånsordningens 6§ ändras så att vapenfri värnpliktstjänstgöring ur ersättningssynpunkt jämställs med militär sådan också i de fall då värnpliktig övergår till militär utbildning från vapenfri tjänst.
mot · G602912 · 1983-01-21 00:00:00 — Motion 1982/83:912 Den teknologiska utvecklingen har medfört starkt ökade möjligheter till tidig upptäckt och bevakning av rörelser på marken och i luften. Den tidiga upptäckt gentemot överraskande anfall som radarteknologin möjliggör är av stor betydelse såväl för möjligheten att mobilisera försvarsresurser och möta anfallet som att ge civilförsvar och civilbefolkning möjlighet till längre förvarning. En längre varningstid ökar t. ex. högst påtagligt möjligheterna för civilbefolkningen att utnyttja de skyddsrum som finns i närheten. är de tillgängliga förvarningstiderna ytterst knappa ur civilförsvarssynpunkt. har ett system med uthållig höghöjdsradar. Systemet med markbaserade radarstationer för låghöjdstäckning är under förbättring och utbyggnad. Dessa markbaserade radarstationer har emellertid begränsad räckvidd och ger korta förvarningstider. Systemet behöver kompletteras med flyplansburen radar. En möjlighet är att utrusta krigsflygplanen med radarkapsel. Detta synes emellertid vara en dyr lösning krigsflygplan behövs för andra ändamål. Jaktsystemet har kort patrulltid och liten volymtäckning. Skolflygplanen ger också kort spaningstid. Bästa alternativet synes vara att utnyttja enkla turbotransportplan utrustade med ryggåsantenn som bärare av radarn. Vilken teknisk lösning som än väljs är de längre förvarningstider som utnyttjande av flygplansburen radar innebär av utomordentligt värde såväl ur rent militär som ur civilförsvarssynpunkt. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att flygplansburen radar bör prioriteras inom luftförsvaret.
mot · G602913 · 1983-01-21 00:00:00 — Motion 1982/83:913 m. fl. När en ny lag om vapenfri tjänst antogs 1978 skedde det efter långvarig kritik mot den lag som fram till dess hade gällt. Den nya lagen innebar förbättringar på många punkter, men tog regeringen i sin proposition avstånd från några viktiga förslag som framförts i betänkandet av vapenfriutredning - Rätten till vapenfri tjänst (SOU 1977:7). Det gällde införandet av "övervägt bruk av vapen i första paragrafen, en viktig formulering som innebär att den som söker vapenfri tjänst väl kan tänka sig att till självförsvar bruka våld men nekar att göra det i planerade former. Ordet övervägt togs inte med i lagen. Det gällde också andra paragrafens bestämmelser om tjänstgöringen, där föredragande statsråd drev igenom formuleringen tjänst i verksamhet, som är betydelsefull för samhället under beredskap och krig". Det var en försåtlig formulering, vars syfte måste uppfattas som ett försök att till varje pris knyta de vapenfria till totalförsvaret, och till och med det militära försvaret, vilket ju skulle undvikas genom de nya tjänstgöringsmöjligheterna. Sanktionsformen fängelse för totalvägran bibehölls, både i utredningens förslag och i lagen. Vpk gick som enda parti emot detta med motiveringen att breddade möjligheter till tjänstgöring inom civila samhällsfunktioner och ett generöst prövningsförfarande skulle nedbringa antalet totalvägrare till så låg nivå, att en villkorlig dom med bötesstraff istället för fängelse borde vara tillräckligt. Beträffande prövningsförfarandet ansåg vpk det vara en akt av rättvisa mot alla dem som gör vanlig värnplikt att de som nekar sådan tjänst ställer upp på att låta sin sak prövas. Det behöver enligt vpk:s mening inte uppfattas som en diskriminerande eller kränkande procedur. Men detta beror naturligtvis på vilket sätt och under vilka former som prövningen genomförs. Den nuvarande vapenfrilagen har gällt . Det är dags för en utvärdering och bedömning av vilka effekter den har haft. Ny kritik, speciellt mot prövningsförfarandet, har framförts. Det har påpekats att prövningsdokumentet är en öppen handling och att därigenom viktiga personliga uppgifter blir tillgängliga för i princip alla myndigheter och enskilda. Frågor till den vapenfrie sökanden om skälen till hans ansökan, religiösa, etiska osv., har uppfattats som åsiktsregistrering. Utredarens till- eller avstyrkande av ansökan har också ansetts strida mot de intentioner som lagen 1978 avsåg. Vpk anser att det finns fog för en uppföljning av vapenfrilagstiftningen på här nämnda och andra punkter. Fängelsestraffet för vapenvägran är fortfarande enligt vpk:s mening inte något som en rättsstat bör tillämpa. Mot bakgrund av det framförda yrkas att hos regeringen hemställer om en utvärdering och översyn av vapenfrilagen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G602914 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:914 Sjukersättning till vissa vuxenstuderande Elever som går i grundvux är vuxna med bristfälliga kunskaper i att läsa, skriva och räkna. Samhällets ekonomiska stöd till dessa elever är . om de inte varit förvärvsarbetande och . om de förvärvsarbetat före studierna. Detta bidrag utgår för varje närvarotimme. De elever som varit förvärvsarbetande förlorar sin sjukpenningklass när studierna inleds. Vid sjukdom utgår ingen ersättning alls. Inom grundvux finns också elever med utbildningsbidrag. Dessa elever får behålla den sjukpenningklass de hade när studierna inleddes. I båda fallen gäller det vuxna människor, oftast med försörjningsbörda. Man kan med fog hävda att båda grupperna borde behandlas lika beträffande möjligheter till ersättning vid sjukdom. bör därför till regeringen begära förslag om hur de ovan angivna eleverna skall kunna ges möjlighet till sjukersättning. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär förslag om sjukersättning till vissa elever i grundvux.
mot · G602915 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83:915 Rehabiliteringsstöd i stället för sjukpenning En viktig del av den sociala tryggheten utgörs av sjukpenningförsäkringen som för /84 väntas kosta landet . Korta sjukfall med högst en veckas varaktighet drar en tiondel av kostnaderna medan de allra längsta sjukfallen - de som varar är speciellt dyrbara. De utgör av alla sjukfall till antalet men de kostar nära hälften av det totala sjukpenningbeloppet. Det är nödvändigt att effektiva åtgärder görs så att inte den sjuke onödigtvis etablerar sin passiva roll. Därvid har försäkringskassorna enligt lagen om allmän försäkring en initierande uppgift i rehabiliteringsarbetet. Det finns många hinder för rehabilitering och återgång till arbetet. Sociala och arbetsmässiga problem minskar den sjukes motivation för medverkan. Sjukpenningnivån och skatteeffekterna tillsammans gör att den ekonomiska vinsten av återgång till arbetet blir minimal. Intresset av försörjning medelst sjukpenning på samma ekonomiska nivå som förut är ofta större än intresset för återställande av arbetsförmågan till förutvarande nivå. Enligt 3 kap. 8 § andra stycket lagen om allmän försäkring kan en person under rehabilitering erhålla sjukpenning som ekonomiskt stöd trots att han inte är sjuk. Motivet är att han på grund av rehabiliteringsåtgärden är förhindrad utföra förvärvsarbete och därmed jämställd med sjuk. Kombinationen frisk/sjukpenning skapar problem och minskar respekten för bestämmelserna angående sjukpenning vid sjukdom samtidigt som rehabiliteringsåtgärder med sjukpenning som försörjning ifrågasätts och motivationen att återgå till arbete dämpas. Det är därför nödvändigt att åtgärder görs för att skilja sjukstöd från rehabiliteringsstöd. Med hänsyn till vad ovan anförts hemställs att begär att regeringen låter utreda frågan om hur sjukpenning under rehabilitering, enligt 3 kap. 8 § lagen om allmän försäkring, på lämpligaste sätt skall utbytas mot ett rehabiliteringsstöd utan samband med och karaktär av sjukpenning.
mot · G602916 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:916 m. fl. Betald ledighet för föräldrar till för tidigt födda barn Den medicinska utvecklingen har fört med sig att allt fler för tidigt födda barn överlever. Man vet ännu inte var den nedre gränsen går. Allt fler barn vårdas under långa perioder på våra nyföddhetsavdelningar. Det är inte ovanligt . Mycket för tidigt födda barn får inte komma hem förrän efter tidpunkten motsvarande den 40:e graviditetsveckan. är sannolikheten för att barnet överlever nyföddhetsperioden , i vecka 2627 har den ökat till . I vecka 28-31 är sannolikheten för att levande födda barn skall överleva mycket hög, . Under den för barnet kritiska lever föräldrarna under mycket stor psykisk press, i och med att barnets hälsotillstånd snabbt kan förändras. Av naturliga skäl blir det ofta svårt för båda föräldrarna att arbeta under den här ovissa tiden. Det är också viktigt för både föräldrarna och barnet att de får vara tillsammans så mycket som möjligt. Försäkringskassorna hanterar de här aktuella fallen olika. En del går med på sjukskrivning, andra inte. Man bedömer försäkringsfallen individuellt med hänsyn till de bestämmelser som finns i lagen om allmän försäkring. Denna bedömning ger möjlighet att sjukskriva, men då bedöms nedsättningen av arbetsförmågan och inget annat. Föräldrapenning för tillfällig vård av barn kan också utgå, åtminstone om barnet är sjukt. Desa torde dock inte räcka till för mycket för tidigt födda barn. Försäkringskassorna har enligt uppgift visat allt större förståelse för föräldrarnas svåra situation men det är viktigt att alla behandlas lika över hela landet. Om inte går med på sjukskrivning, så måste föräldrarna ta av den föräldraledighet som framför allt borde gälla från barnets egentliga födelsedatum. När sedan den värsta oron är över och barnet kommer hem, så har man endast en kraftigt reducerad föräldraledighet kvar. Barn, vars föräldrar inte haft möjlighet att vara tillsammans med barnet under sjukhusvistelsen, misshandlas i större omfattning av sina föräldrar under sin uppväxttid. Det visar amerikanska undersökningar, enligt överläkare , . ställdes föräldrarna helt utanför vården av sitt för tidigt födda barn. På i har man noterat, att de här barnen oftare än andra uppsökte sjukhuset under sin uppväxttid. När sedan sjukhuset ändrade sina rutiner och tog med föräld rama i bilden skedde en förändring. Barnen uppsökte inte sjukhuset mer än vad som anses normalt. Det finns med andra ord mycket som talar för att föräldrar till för tidigt födda barn måste få samhällets stöd på olika sätt och också få en lika behandling oavsett landstingsområde och lokal försäkringskassa. Enligt vår mening bör en av föräldrarna ha rätt till sjukskrivning barnet vistas på sjukhus, alternativt få ersättning genom en utbyggd föräldraförsäkring, dvs. ofta fram till det egentliga datumet för beräknad förlossning efter graviditetsvecka 40. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att hos regeringen anhåller om förslag till åtgärder för att ge föräldrar till för tidigt födda barn erforderlig betald ledighet. () ()
mot · G602917 · 1983-01-20 00:00:00 — Motion 1982/83:917 m. fl. Slopande av fridagsregeln i sjukförsäkringen beslutade att införa ökad självrisk i sjukförsäkringen som ett led i besparingsåtgärderna inom den allmänna sjukförsäkringen. De totala besparingarna var förenade med ett skydd för hälsosvaga grupper. Förslaget hade också en klar fördelningspolitisk profil genom att kompensationsgraden i sjukförsäkringen begränsades för höginkomsttagarna. I proposition 1982/83:55 föreslog den nytillträdda regeringen att beslut om ökad självrisk m. m. i sjukförsäkringen skulle upphävas. beslut följde regeringens beslut. Mittenregeringens förslag om ökad självrisk inom sjukförsäkringen innebar bl. a. också att den s. k. fridagsregeln togs bort. Fridagsregeln innebär att sjukpenning inte utges för dagar, då den försäkrade ändå inte skulle ha arbetat i sin huvudsakliga sysselsättning, i den mån antalet dagar inte överstiger två. Från fridagsregeln finns tre undantag. Semesterdagar räknas inte som arbetsfria dagar. Fridagsregeln tillämpas inte heller på den som vid sjukperiodens början har rätt till dagpenning från arbetslöshetskassa eller kontant arbetsmarknadsstöd. Fridagsregeln gäller inte heller inom hemmamakeförsäkringen. Fridagsregeln drabbar främst deltidsarbetande och skiftarbetande. För de många deltidsarbetande kvinnorna i låglöneyrken har fridagsregeln slagit särskilt hårt. Mittenregeringens förslag att ta bort fridagsregeln har därför en klar fördelningspolitisk effekt. Den socialdemokratiska regeringen väljer nu att bibehålla fridagsregeln, trots att denna hårdast drabbar dem som har knappa ekonomiska förhållanden. Denna försämring av sjukförsäkringen jämfört med mittenregeringens förslag kan inte biträda. I en övergripande ekonomisk partimotion (1982/83:2140) upprepar kraven på en viss självrisk inom sjukförsäkringen parad med skydd för svaga grupper. Inom ramen för de besparingar som därigenom åstadkoms, kan förslaget om slopande av fridagsregeln finansieras. Kostnaderna för detta kan beräknas till ca 180 milj. kr. Skulle förslag om besparingar inom sjukförsäkringssystemet inte vinna bifall, vidhåller vi förslaget om borttagande av fridagsregeln. Finansieringen får då ske genom omfördelning inom sjukförsäkringssystemet. För vår del kan en sänkt kompensationsgrad inom sjukförsäkringen vara en framkomlig väg. Med stöd av ovanstående hemställer vi att beslutar att hos regeringen begära att förslag framläggs om borttagande av fridagsregeln inom sjukförsäkringssystemet. () () () () () () () i () () () () () ()