mot · G6022043 · 1983-01-25 00:00:00 — och i En informations- och utbildningskampanj om småföretag samhällsekonomiska situation, sysselsättningskris, näringslivets behov av förnyelse etc. är ett välkänt faktum för de flesta. Det finns givetvis flera skäl till den svåra situation som landet råkat in i, och någon total analys skall inte göras. Ett par saker bör dock poängteras: Den gynnsamma utveckling landet hade ingav i viss mån en falsk trygghet. De affärsidéer som landet då baserade sitt näringsliv på trodde man skulle vara ryggraden i näringslivet seklet ut; malm, järn, varv, trä, massa, teko etc. Vi koncentrerade våra ansträngningar och vår utveckling på att förfina och effektivisera befintliga verksamheter. Med stor effektivitet lärde vi oss att utvinna eller tillverka det vi inte kan sälja med någon lönsamhet. Det finns således ett stort uppdämt behov av förnyelse i företagen. har samhällsutvecklingen gått mot det trygga svenska folkhemmet. Historiskt har detta varit riktigt och nödvändigt och vi har i stort sett också haft råd med den tryggheten och omvårdnaden om samhällsmedborgarna. En bieffekt har dock blivit att många människor i kanske alltför stor utsträckning förlitar sig på hjälp uppifrån, från någon annan. Människor behöver återfå mer av personlig initiativkraft, förmåga att ta ansvar och självständighet vad gäller (för-) nya företag och affärsidéer. Även vårt utbildningssystem har oavsiktligt bidragit till nuvarande kris. Alla unga och många vuxna människor styrs och förbereds genom skolan för sin framtida yrkesverksamhet. Men skolan har en inriktning på att ta anställning. Rollen att förbereda för att ge anställning är i det närmaste obefintlig. Med det allt komplexare och mer utvecklade samhälle vi fått, har kravet på yrkeskunskaper ökat: allt fler behöver omfattande utbildning. Men i samhället förmedlas otillräckliga kunskaper till dem som skulle kunna ta ansvar och leda företag och verksamheter. Djupa, gedigna kunskaper om nyföretagande är angeläget. har man från samhällsplanerande myndigheter - från regering och riksdag ned till de enskilda kommunerna - på olika sätt ökat hjälpen till näringslivet. Inte minst har nyföretagandet rönt ett speciellt intresse. a. genomförde statens industriverk - SIND - och utvecklingsfonderna en etableringskampanj som visade att det finns gott om folk, idéer och ambitioner. I utvecklingsfondernas regi går ca 2 700 personer igenom någon Ett stort antal personer (ca 1 000/år) deltar dessutom i studieförbundens m. fl. Intressant är också att ett par högskolor tagit upp ämnet nyföretagande och gett det ett akademiskt innehåll. I ingår t. ex. nyföretagande i den årslånga utbildningen Småföretagsekonomi. Samma lärarteam ger dels separat högskoleutbildning , dels arbetar de tillsammans med Innovationscentrum på för att utveckla nyföretagandet i anslutning till tekniskt avancerade projekt. Flera forskningsprojekt har också genomförts kring nyföretagande. Det finns således kompetens och erfarenhet att ge sådan akademisk utbildning. På det kommunala och regionala planet har samhällsengagemanget i nya företag blivit omfattande; industrihus, kommunala investmentföretag, näringslivssekreterare etc. (se t. ex. Lokal samverkan, SIND 1982:7). tar det sig uttryck i stora, dyra konsultsatsningar där man dammsuger igenom kommuner för att hitta och hjälpa fram människor med affärsidéer. Nya företag kan inte administreras fram. Det måste komma från en rad människors personliga idéer och satsningar. Det gäller därför att främst öka intresse och kunnande i ett tidigt skede hos människor. Det är syftet med det tänkta utbildningsprojektet. Målet bör vara att bygga upp vilja, entusiasm, kompetens och ansvar så att företagsförnyelse blir en naturlig sak. Det når man främst med breda satsningar. Utgångspunkten är den enskilda människan. Bakom varje nysatsning står en (eller ett par) enskild(a) människas(ors) beslut, ambition och vilja. Där finns mycket risk och osäkerhet. När en människa satsar i ett nytt företag, ligger det av tvivel, oro och funderingar bakom. Det är en mental mognadsprocess och övertygelsefas som man måste gå igenom. En normal inkubationstid för att komma så långt att man tror på sig själv, vågar och börjar göra något konkret, är . De vanliga starta-eget-kurserna är huvudsakligen för dem som kommit så långt, dvs. kanske ca 3 000-4 000 personer enligt ovan. Men de flesta som vill, kommer aldrig så långt i utvecklingen att de har en affärsidé som de vågar visa och göra något åt. Det är dessa människor vi vill nå och entusiasmera. Utbildningen behöver utformas så att den blir lättillgänglig för allmänheten. Detta kan uppnås exempelvis genom att kurser ges i utbildningsradions regi. En annan metod är att införa moment av denna karaktär i och i gymnasieskolan. Det är endast genom en breddning av den anda som präglar småföretagarna som vi kan få bättre fart på . En kampanj för ökad småföretagsutbildning kan lämpligen paras med en allmän informationskampanj om vad småföretagen betyder för . Det gäller sysselsättningsmässigt, försörjningsmässigt och genom den decentraliserade service som dessa företag erbjuder. Även när det gäller innova tionsområdet har småföretagen stor betydelse. En kampanj av detta slag bör genomföras i nära samverkan med småföretagens organisationer. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en särskild informations- och utbildningskampanj om småföretag. () ()