ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G6021869 · 1983-01-25 00:00:00 — och av personal inom specialskolan I SÖ:s petita förslås ett nytt regelsystem för tilldelning av lärarresurser till specialskolan. För undervisningens behov beräknar SÖ en schablon av för de fem regionala specialskolorna och för de nya riksrekryterande skolorna. Budgetpropositionen föreslår en höjning resp. . Inom denna ram skall dock inrymmas kostnader för vikarier och tjänstledigheter vid lokal skolutveckling samt lärares fortbildning. Systemet utgör ingen garanti för att undervisningen blir tillgodosedd på ett fördelaktigt sätt. Omfattningen av tjänstledigheter för lärare på grund av sjukdom eller utnyttjande av allmänna sociala och fackliga förmåner uppgår genomsnittligt till av sammanlagda tjänstgöringstiden för lärare. Och om fortbildning och lokal skolutveckling skall kunna erbjudas motsvarande de av lärarlönebidraget som gäller för blir följden att undervisningen av de döva eleverna får lägre resurser än vad SÖ angett som skäligt. Dessutom framgår ej i budgetpropositionen om resursramen också innefattar 0,5 tjänst för samverkan med förskolan som tillkom genom särskilt beslut (se regleringsbrev ). Konkret innebär skillnaden mellan SÖ:s begäran på 9,75 lvtr och regeringens förslag på 9,9 lvtr att en specialskola på 100 elever får medel motsvarande 15 lvtr som skall täcka vikariat, fortbildning av lärarpersonal och skolutveckling för övrigt. Beträffande fortbildning av övrig personal, som utgör av den totala personalen vid en specialskola, hänvisas till anslaget D 8. Utöver en relativt stor grupp vårdare vid elevhem har specialskolan många mindre personalgrupper och experttjänster som administrativ personal, ekonomipersonal, kuratorer, psykologer, skolsköterskor, hörseltekniker, fritidsledare m.fl. I ytterst begränsad omfattning har dessa personalgrupper haft tillgång till centrala utbud av fortbildning, och de enskilda skolorna har av egna medel kunnat erbjuda endast ett fåtal anställda någon kortare fortbildningskurs . Det framgår inte av budgetpropositionen att fortbildningen för den sammantaget stora personalgruppen övrig personal fatt fortbildningsbehovet tillgodosett på fördelaktigt sätt. I jämförelse med den kommunala skolverksamheten som dels har särskilt statsanslag för lärares fortbildning, dels egna medel för övrig perso1 1982183. nals fortbildning är specialskolan helt beroende av anslagen inom budgetpropositionens ram. För att uppnå motsvarigheten till personalfortbildning borde en särskild anslagspost tilldelas specialskolan omfattande fortbildningsresurser för samtlig personal, och besluten om intern fördelning av dessa medel fattas av styrelserna för resp. skola. På så sätt sammanblandas ej undervisningens behov av lärarresurser med personalens fortbildningsbehov. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande fortbildningsresurser för samtlig personal inom specialskolan.
mot · G6021871 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1871 m. fl. i högskoleregion hemställde hos regeringen bl. a. att särskilda medel för utbildning av obehöriga låg- och mellanstadilärare måtte anvisas till för riktade åtgärder till de fyra kommuner - samt till vissa rektorsområden i där bristen på behöriga lärare är störst. I budgetpropositionen, bilaga 10 (s. 443), framhåller utbildningsministern dels att bristen på behöriga lågstadielärare inom vissa kommuner i är påtaglig, dels att tillgången på behöriga mellanstadielärare ökat. I budgetpropositionen föreslås dock inga särskilda medel för obehöriga lågstadielärare utöver medel för vidareutbildning av förskollärare till lågstadielärare. Vi vill, i likhet med , hänvisa till den utredningsrapport, som låg till grund för framställning. Rapporten är utarbetad vid högskolan för lärarutbildning på uppdrag och ger aktuella uppgifter . Av rapporten framgår bl. a. att antalet obehöriga lärare sjunkit i regionen som helhet och i enskilda kommuner. Å andra sidan är nu andelen obehöriga låg- och mellanstadielärare högre i vissa kommuner . av de obehöriga lågstadielärarna i regionen återfanns i , , och kommuner samt i vissa rektorsområden i . av de obehöriga mellanstadielärarna återfanns likaså i dessa kommuner. av de obehöriga klasslärarna hade enbart utbildning motsvarande . Vi vill understryka att koncentrationen av obehöriga lärare till vissa kommuner och rektorsområden måste ses som mycket allvarlig, inte minst med hänsyn till att skall förutsättas ge alla elever en likvärdig utbildning. Med hänsyn till vad som anförts i motionen och i den omnämnda utredningsrapporten föreslår vi att begär hos regeringen att särskilda åtgärder måtte vidtas för att förbättra lärarsituationen i de berörda kommunerna. () ()
mot · G6021872 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1872 Lokalisering till Hässiö i av flygmekanikerutbildning m. m. är den enda ort i landet med flygmekanikerutbildning i gymnasieskolan. Högskolan har startat en flygteknisk kurs på 40 poäng i samverkan med luftfartsmyndigheterna för att täcka behovet av certifierade flygtekniker. Vidare har KTH förslag om en flygingenjörsutbildning inriktad mot underhållssektorn. Alla dessa tre utbildningar inriktas mot materielteknik och flygunderhåll. Utbildningarna bör med fördel kunna lokaliseras till Hässiö i , när flygflottiljen där läggs ned. Härigenom kan man skapa ett centrum för flygunderhållsutbildning i . Kontakter med branschen har visat att till ett flygmaterielcentrum även kan läggas uppdragsutbildning för den nordiska marknaden men också för export till andra länder. Mot bakgrund av vad som här anförs hemställer vi om att måtte besluta att begära att regeringen låter utreda utformningen av ny studieorganisation för utbildning för flygmaterielunderhåll med lokalisering till Hässiö i . () ()
mot · G6021875 · 1983-01-25 00:00:00 — och yrkes- och hantverksutbildning Utbildning har stor betydelse för både individ och samhälle. Såväl det modema näringslivet som det mer traditionella hantverksmässiga kräver god och gedigen utbildning av våra unga. Ett rikt varierat näringsliv ger framtidshopp. Gymnasieskolan, som svarar för ungdomens utbildning efter , har förbättrats men har inte och kan knappast uppnå möjligheter att omfatta alla yrkesgrenar. Det är därför nödvändigt att anlita företagare och enskilda hantverkare för lärlingsutbildning. uppstår svårigheter som måste övervinnas, t. ex. ekonomiska, fackliga och även försäkringsfrågor. Det är hög tid att dessa frågor löses då många hantverksyrken eljest hotar att dö ut. Utan tvekan är detta ett område som måste prioriteras. Många ungdomar skulle här relativt snabbt kunna erhålla en sysselsättning och en tryggad framtid. Olika möjligheter växer fram. finns exempelvis på vissa håll hantverksklasser. Eleven får genom gymnasieskolan utbildning - med allmän utbildning i skolan och utbildning ute hos en hantverkare. Här gäller studiebidrag, stöd till resor osv. som till andra elever i gymnasieskolan. Det finns också utbildning som regleras genom avtal mellan elev-skolstyrelse och hantverksmästare. Vi anser det mycket viktigt att alla företagsförlagda utbildningsmöjligheter tas till vara. Det borde också vara möjligt att öka företagens och hantverkarnas intresse för att ta in ungdomar genom att ta bort samtliga sociala avgifter i företag som tar in ungdomar i organiserad utbildning. Detta bör gälla ungdomar och en utbildningstid . Då det i vissa fall kan vara så att en flicka eller pojke inte kan, i hemorten eller på rimligt avstånd, erhålla en sådan utbildning måste särskilda åtgärder övervägas. En studerande som måste bo och leva på annan ort och därigenom åsamkas ekonomiskt högre kostnader för att erhålla en viss speciell hantverksutbildning måste ges möjligheter därtill, t. ex. någon form av kompletterande studielån med förmånliga villkor. För samhället blir detta ekonomiskt fördelaktigare än arbetslöshetsstöd och andra extra kostnader. Med hänvisning till det i motionen anförda hemställer vi att hos regeringen begär förslag om en breddad yrkes- och hantverksutbildning. () PER STENMARCK (m)
mot · G6021876 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1876 En arbetsmiljölinje vid högskolan i Genom beslut (prop. 1980/81:100. bil 12, UbU 1980/ 81:23. rskr 1980/81:272) har UHÄ utrett frågan om inrättande av en arbetsmiljölinje vid högskolan i . UHÄ tillsatte en arbetsgrupp, som avlämnade sitt betänkande Arbetsmiljölinjen - En ny högskoleutbildning i (1982:10). Föredragande statsråd har i årets proposition 1982/83:100, bil. 10, s. 407, bl. a. av statsfinansiella skäl valt att inte förorda att en arbetsmiljölinje inrättas i . Statsrådet anför emellertid att hon för egen del anser behovet väl styrkt. Att så är fallet framgår även av till departementet insända skrivelser från såväl LO som SAF. Utbildningen inom högskolan skall (högskolelagen 7 §) planeras bl. a. med hänsyn till samhällets behov av utbildade. Ett förverkligande av parternas arbetsmiljöavtal behöver stöd i form av kompetensutveckling för att kunna få någon reell betydelse. Att, som statsrådet föreslår, arrangera en arbetsmiljöutbildning inom ramen för den nuvarande maskinteknikutbildningen i är inte tillräckligt. Den i föreslagna utbildningen är enligt parterna överlägsen och bör alltså beslutas. Statsrådets kostnadsberäkning på s. 407 är svårtolkad. Erforderliga kostnader bör tas inom ramen för ökningen av antalet årsstudieplatser, vilket reducerar de specifika kostnaderna. De av arbetsgruppen angivna lokalbehoven berör dels andra ändamål, kan dels de lösas på annat sätt. Med hänvisning till det anförda hemställs att fattar beslut om att inrätta en arbetsmiljölinje vid högskolan i i huvudsak enligt de av föreslagna riktlinjerna.
mot · G6021879 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1879 Basresurser för professurer i molekylär genetik i I budgetpropositionen föreslår regeringen att en professur i molekylär genetik skall inrättas i genom omvandling av en vakant professur i kromosomforskning. Jag har i denna fråga ingen avvikande mening. Till den nya professuren har emellertid inte knutits några anvisningar om särskilda medel för de basresurser som är nödvändiga för att verksamheten skall kunna byggas upp på ett avsett sätt. Detta är en allvarlig brist, som avsevärt kommer att försvåra och försena den forskning och den kompetensuppbyggnad som är avsikten med inrättandet av nya professurer. Frånvaron av basresurser är särskilt allvarlig för forskning inom naturvetenskapliga ämnen, där behovet av utrustning är stort och där kraven på apparatur ofta - som i detta fall - är specifika. En viss ämnesbestämd utrustning är en grundläggande förutsättning för ett effektivt genomslag av den forskningsverksamhet som professuren tillkommit för att initiera. Till saken hör att den vetenskapliga utvecklingen inom den molekylära genetiken är mycket snabb. Detta gör det särskilt angeläget att ämnet i vårt land förses med relevant och modern utrustning när en ny professur inrättas. Från vederbörande universitetsorgan har specificerade framställningar gjorts vad gäller den basutrustning som krävs för den nya professuren. Jag anser att det är angeläget att dessa krav tillgodoses och att medel således ställs till förfogande. Med hänvisning till vad som anförts hemställer jag att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen angetts om basresurser för den nya professuren i molekylär genetik i . 1 1982183.3 sami.
mot · G6021880 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1880 och av yrkesteknisk utbildning I årets budgetproposition anför föredraganden att det är angeläget att yrkesteknisk högskola (YTH) byggs ut i snabbare takt än (s. 412). Detta uttalande bör hälsas med tillfredsställelse. Det är då glädjande att konstatera att det också finns en betydande beredskap vid högskoleenheterna att öka utbudet av denna typ av högskoleutbildning. Särskilt kan nämnas det arbete som utförs vid högskolan i med sikte på att där inrätta en YTH-utbildning med inriktning mot plastbearbetande industri. Behovet av utbildning inom detta område har bl. a. dokumenterats av statens industriverk (SIND 1977:12). I anslutning till detta utvecklingsarbete har högskolan även givit fort- och vidareutbildningskurser inom området och därigenom förvärvat god erfarenhet av detta. Som framgår av föregående års budgetproposition (s. ) anser UHÄ att YTH med ett undantag - inte bör förläggas till någon högskoleenhet som inte redan har sådan utbildning. Detta förefaller vara en övergripande princip för hela UHÄ:s YTH-planering. Härigenom synes exempelvis den ovan nämnda plastbearbetningslinjen a priori vara utesluten. Även med hänsyn till den stora regionalpolitiska betydelse en YTH-utbildning har för en högskoleenhets närregion är UHÄ:s planeringsprincip djupt olycklig. Enligt vår mening är det av stor betydelse för den fortsatta YTHplaneringen att YTH-utbildningen också fortsättningsvis kan förläggas till nya högskoleenheter. Sålunda bör som sin mening ge regeringen till känna att YTH-utbildningar bör kunna lokaliseras även till högskoleenhet som inte redan har sådan utbildning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om möjligheten att lokalisera YTH-utbildning till högskoleenhet som inte redan har sådan utbildning. () ()
mot · G6021881 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1881 och i skolan om beroendeframkallande medel Nödvändigheten av att finna effektiva vägar att stävja missbruk av narkotika, tobak och alkohol i vårt samhälle blir allt tydligare. 1979/80 väckte undertecknade en motion angående förebyggande av missbruk i skolan. Enligt läroplanen skall kontinuerlig information i ANTfrågor bedrivas (= alkohol, narkotika, tobak). En av de vägar som man söker sig fram på och som från början tillkommit på privat inititativ är internatkurser för elever i nionde årskursen. Här har utbildningen i utökats med ett s till SANT. S:et står för sniffning, en företeelse som tycks aktualiseras med olika intervaller. Dessa på detta sätt utbildade informatörer visar ett starkt engagemang och stor entusiasm inför sin uppgift att informera i främsta hand sina jämnåriga. I många fall kan de dock även medverka i information för vuxna, t. ex. för lärare och föräldrar. Vår uppfattning är att dessa jämnåriga informatörer i många avseenden har bättre förutsättningar än lärare, fritidsledare och andra att nå ett positivt resultat. Generationsskillnader i bl. a. språk och miljö kan för vuxna informatörer skapa svårigheter för kontakten med de unga. har kommun bedrivit särskilda internatkurser för opinionsbildare från alla niondeklasser inom kommunen. , , har arrangerat motsvarande kurser under . och kommuner bedriver nu kurser för tredje året. Jämsides med detta förekommer annan verksamhet i andra kommuner. Vi anser det önskvärt med en utvärdering av informationsverksamheten som en service åt kommuner och skolor för att verksamheten skall bli så effektiv som möjligt. Alla framkomliga vägar måste prövas. Med hänvisning till ovanstående hemställs att begär att regeringen tar initiativ till en utvärdering av information om sniffning, alkohol, narkotika och tobak enligt de principer som i motionen angivits. () ()
mot · G6021882 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1882 m. fl. Anslaget till lokala och individuella linjer och enstaka kurser 1981/82 väcktes en fempartimotion (nr 1797) med () som första namn. 1) hos regeringen begär att en plan läggs fram i nästa budgetproposition för hur andel av anslaget Lokala och individuella linjer och enstaka kurser skall ökas genom en omfördelning av resurser från övriga högskoleregioner, 2) att under anslaget Lokala och individuella linjer och enstaka kurser för /83 beslutar att anslagsposten avseende skall räknas upp med 1 milj. kr. i förhållande till regionens förslag och att övriga regioners anslagsposter minskas med sammanlagt motsvarande belopp. I utbildningsutskottets betänkande 1981/82:24 behandlas nämnda motion. Vi hänvisar till utskottets behandling av och motionering för fördelningen av anslaget Lokala och individuella linjer och enstaka kurser, E 9 (s. 2829) men vill här dock i korthet fasta uppmärksamheten på att utskottet i sitt betänkande funnit det inte rimligt att vid en diskussion om fördelningen av förevarande anslag relatera anslagsposternas storlek till invånarantalet i resp. region. Vidare konstateras i UbU:s betänkande 1981/82:24 följande (s. 29): Sammanfattningsvis konstaterar utskottet att de förändringar i anslagets fördelning vilka påtalas i motion 1981/82:1797 såvitt utskottet har kunnat utröna främst är en följd av arten och mängden av de utbildningar som ges inom de skilda regionerna. Utskottet har inte kunnat finna att regeringen har gjort sådana förändringar av anslaget att högskoleregion har missgynnats. Utskottet finner inte skäl att ändra regeringens förslag till fördelning av anslaget för /83, varför föreslås avslå yrkande 2 i motion 1981/82:1797. Utvecklingen på lång sikt för del förutsätter att regeringen, om den finner skäl därtill efter det att kommittén har slutfört sitt arbete, utreder huruvida det kan vara motiverat med en annan fördelning av anslaget. En vidare utredning om beräkningsgrund och fördelning borde således enligt utskottet komma till stånd. Den då arbetande uppföljningskommittén har numera enligt socialdemokratiskt regeringsbeslut inställt fortsatt arbete. Mot 1982/83:1882 I årets budgetproposition föreslår föredraganden att för högskoleregions del anslag E 9 skall minskas med , medan får en höjning med . Mot bakgrund av den diskussion och behandling som frågan fått i utbildningsutskottet så sent som synes oss detta förslag minst sagt märkligt. Under hänvisning till ovanstående hemställs 1. att beslutar att av de besparingar som drabbar högskoleregion beträffande anslaget E 9 (Lokala och individuella linjer och enstaka kurser) den del återtas som tillförts högskoleregion, 2. att begär att regeringen låter utreda beräkningsgrunder och fördelningsprinciper i vad gäller anslaget E 9. () () () () () () () ()
mot · G6021884 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1884 1 årets budgetproposition föreslår regeringen att tilläggsbidragen till vissa typer av studiecirklar skall höjas. För samhällsinriktad verksamhet, för studiecirklar i hemspråk samt för handikappverksamhet föreslås en höjning . Dessutom föreslås att tilläggsbidrag införs för studiecirklar i svenska och matematik med . Tillläggsbidraget för studiecirklar i glesbygd föreslås utgå med oförändrat . En höjning av tilläggsbidragen är välkommen. Emellertid bör enligt vår mening en sådan höjning omfatta också glesbygdsstödet. Gjorda erfarenheter visar att kostnadsbilden här är mycket ogynnsam, varför en höjning är motiverad. Enligt vår mening kan det ifrågasättas om det nu finns tillräckliga skäl att frångå bidragsreformens avveckling av riktat stöd till vissa ämnen. Vi avvisar sålunda regeringens förslag om ett särskilt riktat stöd till svenska och matematik. Mot denna bakgrund vill vi föreslå att höjningarna av tilläggsbidragen fördelas enligt följande. För handikappverksamhet bör tilläggsbidraget bli . Detta är motiverat av de särskilt höga kostnader som är förenade med denna typ av verksamhet. Till studier i samhällsinriktade ämnen, studiecirklar i hemspråk samt till studiecirklar i glesbygd bör tilläggsbidrag utgå med . Belastningen på anslaget blir vid denna omfördelning oförändrad. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att tilläggsbidraget till studiecirklar i samhällsinriktade ämnen liksom studier i hemspråk skall vara . 2. att beslutar att tilläggsbidraget för studiecirklar i glesbygd skall vara . 3. att beslutar att tilläggsbidraget till handikappverksamhet skall vara . 4. att avslår förslaget om tilläggsbidrag för studiecirklar i svenska och matematik. () ()
mot · G6021887 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Tidpunkt för skoltermins början och slut 1 budgetproposition togs frågan om läsårets längd upp. Föredraganden anförde att skolstyrelserna skulle vara tvungna att planera läsåret så att antalet undervisningsdagar tillsammans med friluftsdagar skulle uppgå till minst . I detta syfte föreslogs vidare att en termin inte skulle få börja eller sluta , söndag eller lovdag, vilket ansågs vara en garanti för att inte antalet undervisningsdagar skulle underskrida 178. godkände således att läsårets omfattning reglerades på följande sätt: Genom föreskriften om att läsåret skall omfatta minst . Genom föreskriften om att ett läsår skall omfatta (). Genom föreskriften att termin inte får böija/sluta , söndag eller lovdag. Detta leder fram till att antalet skoldagar vissa år måste bli fler än beroende på hur bl. a. infaller , vilket i så fall medför ökande kommunala kostnader för skolskjutsar, skolmåltider, uppvärmning etc. Risken att skolåret blir kortare genom att termin böljar/ slutar , söndag eller lovdag elimineras enligt vår mening effektivt av bestämmelsen att skolåret skall omfatta . Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar att någon detaljreglering beträffande speciell veckodag för termins början och slut inte erfordras. () ()
mot · G6021888 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1888 och av lärare i religionskunskap Ämnet religionskunskap är enligt bedömning ett högt prioriterat ämne vid fortbildningen av lärare. Ämnet har trots detta svårt att klara sig i konkurrens med andra ämnen. Detta kommer till uttryck i fortbildningsnämndens i framlagda förslag att inte ta med kursen i religionskunskap inför nästa läsår, trots att det finns intresse för den. Det kan nämnas att 46 lärare sökte till denna kurs , varav 16 kunde tas in på kursen. Enligt de ansvarigas bedömning bör religionskunskapen stå tillbaka för andra ämnen som data, matematik och teknik. Vi har givetvis inget att invända mot att universiteten i sin fortbildning av lärare satsar på bl. a. tekniska ämnen. Vi anser emellertid att en sådan satsning inte skall behöva innebära att möjligheterna för lärare att få fortbildning i religionskunskap skall elimineras. Det måste enligt vår mening finnas plats även för ämnen av annan karaktär än de tekniska. I vart fall anser vi att en kurs borde kunna liksom under innevarande läsår reserveras för ämnet religionskunskap inom fortbildningen av lärare vid . bör som sin mening ge regeringen till känna att så blir fallet. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om fortbildningen av lärare i ämnet religionskunskap. () ()