mot · G6021184 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83:1184 m. fl. Beskattningen av hyresintäkter vid uthyrning av fastighet för fritidsändamål, m. m. I finns bortåt 700 000 fritidshus. Undersökningar om hur stort utnyttjandet är har gjorts i olika sammanhang och visar på klara möjligheter att öka utnyttjandet. Benägenheten att hyra ut sin stuga är mindre i än i andra jämförbara länder. Ett förhållande som bromsar ökad uthyrning är skattebestämmelsernas utformning. Fritidshuset beskattas i regel enligt schablonmetod. Hyresintäkter under viss nivå medför inte beskattning. Beloppet bestämdes 1961 till . och höjdes 1974 till . Med hänsyn till prisutvecklingen höjdes beloppet 1980 till . Schablonbeskattningen innebär f. n. att av taxeringsvärdet . skall redovisas som inkomst. Från den inkomsten får man endast dra av de skuldräntor som finns på husets eventuella lån. Om fritidshuset hyrs ut för mindre än antingen . eller av taseringsvärdet beskattas inte hyresintäkterna. Beskattnigen av hyresintäkterna ger antagligen ett mycket litet tillskott till statens, landstingens och kommuners skatteinkomster. Detta därför att beskattning enligt konventionell metod ger rätt till avdrag för driftkostnader, tillsynsresor, underhåll o. d. Intresset av att öka tillgången på fritidsboende genom uthyrning av befintliga hus kan tala för att hyresintäkten inte över huvud taget skulle medföra beskattning. Vi stannar ändå för ett fastställt högsta belopp och föreslår att KL1928:370 Anvisningarna till 24 § punkt 6 ändras så att beloppet . Förmånen av subventionerad semesterbostad anses vara skattepliktig om värdet av den överstiger visst belopp. F. n. är detta . skall emellertid värdet av samtliga olika förmåner ingå. Vid beräkning av värdet skall också beaktas förmåner från personalstiftelser. Beräkningen av skattepliktighet för subventionerad semesterbostad är ett hinder för utbyggnad av den typ av semesteranläggningar som organisationer av skilda slag står som huvudmän för. Det skattefria beloppet bör därför räknas upp förslagsvis till . till den del det är fråga om semesterbostad. Samhället har på olika sätt försökt stimulera tilkomsten av fritidshus till uthyrning i glesbygder, oftast benämnda träkor. Vissa taxeringsmyndigheter har tolkat bestämmelserna i skattelagstiftningen så att ägandet av en eller flera s. k. träkor innebär en naturaförmån i form av fri semesterbostad. Detta motverkar helt klart samhällets strävanden att stödja tillkomsten av dylika Bestämmelserna om förmånsvärde kan ha tolkats så att ägaren av någon anledning flyttar ur sin årsbostad för att i en eller annan vecka bo i fritidshuset på samma fastighet. Detta är säkerligen mycket sällan fallet. Om denna tolkning grundar sig på den utformning som kommunalskattelagen har angående beskattning av naturaförmån bör klarlägga att beskattning för denna möjlighet till förmån inte skall äga rum. Med hänvisning till vad vi ovan anfört hemställer vi 1. att beslutar att det skattefria beloppet för uthyrning av fastighet för fritidsändamål höjs till , 2. att beslutar om skattskyldighet för subventionerat fritidshus först efter det att värdet överstiger , 3. att fattar ett klarläggande beslut angående naturaförmånsbeskattningen av fritidshus anknutna till landsbygdsföretag. () ()