mot · G6021610 · 1983-01-25 00:00:00 — Ökad automatisering med hjälp av seriekopplade numeriskt styrda maskiner och robotar innebär t. ex. att den typ av arbete försvinner som många invandrare på grund av bristande språkkunskaper och utbildning är hänvisade till. Detsamma gäller vid övergång till produktionssystem med självstyrande grupper o. d. Denna form av produktionssystem kan komma att öka kraven när det gäller att kunna läsa, skriva och räkna, krav som kan utestänga många invandrare från dessa jobb. Strukturomvandlingen på den svenska arbetsmarknaden har naturligtvis fått konsekvenser i form av arbetslöshet och ökad utslagning av arbetskraft. Speciellt drabbas den arbetskraft som har de svagaste resurserna, bl. a. invandrare. Mot denna bakgrund är invandrarnas utbildningsbehov väldokumenterat. Det handlar om behov av både yrkesutbildning och svenskundervisning. antogs lagen om rätt till ledighet och lön vid deltagande i svenskundervisning för invandrare. Lagen skulle vara ett medel att förbättra invandrarnas ställning i samhället, men verkligheten har inte gestaltat sig så som var avsett. har en lag utsatts för så systematiska sabotage som lagen om svenskundervisning för invandrare. Många företag har inte ens brytt sig om att den finns. Det har förekommit att företag ingått avtal med invandrare, avtal som har varit villkor för anställning, där den anställde avsagt sig rätten till svenskundervisning. Sådana avtal är inte giltiga men eftersom det är invandrarna själva som måste påtala lagbrotten har det fungerat som företagen har velat, bl. a. just på grund av invandrarnas språksvårigheter. vägrar att anställa invandrare som inte har genomgått svenskundervisning. Därigenom drabbas invandrarna ytterligare av det kärva klimatet på arbetsmarknaden. På grundval av en uppsökande verksamhet har man inom LO sammanställt en rapport om svenskundervisningen. Av den rapporten framkommer att endast ett fåtal företag följer lagen på ett acceptabelt sätt. Genom arbetsköparnas ständiga och upprepade lagbrott och deras nonchalans när det gäller informationsskyldighet, undervisningens igångsättande och kvalitet har invandrarna nära nog helt frånhänts sina lagliga rättigheter. Detta gigantiska lagbryteri har pågått ostraffat och trots upprepade förslag från vpk utan konkreta reaktioner från sida. Vpk anser att svenskundervisningen för invandrare inte kan bedrivas på det sätt som sker och bli effektiv och meningsfull. Vi anser att finansieringen av svenskundervisningen måste ske via ett kollektivt avgiftssystem som läggs på företagen, beroende av antalet anställda men helt oberoende av om företagen har anställda invandrare eller inte. Vidare måste invandrarna få information om sina rättigheter redan första anställningsdagen och undervisningen påbörjas från anställningsdagen. Antalet studietimmar måste utökas till 600 och möjligheterna att inskränka antalet timmar för vissa grupper tas bort. Lagen måste också omfatta dem som inte har anställning, i första hand hemmavarande invandrarkvinnor och -ungdomar som inte fått anställning. Dessa grupper bör ges rätt till svenskundervisning med timersättning, som också bör finansieras genom den ovan nämnda kollektiva arbetsgivaravgiften. När det gäller framför allt de hemmavarande invandrarkvinnorna måste också en bra uppsökande verksamhet etableras. Dessutom hävdar vpk att svenskundervisningen skall bedrivas under kommunalt huvudmannaskap. Som ett led i kampen mot invandrardiskriminering bör regeringen lägga fram förslag om en ny lag om svenskundervisning för invandrare, inte minst med tanke på att den tillsatta utredningen för länge sedan avslutat sitt arbete. Myndigheternas insatser för att informera svenska folket i syfte att bemöta de främlingsfientliga attityderna har begränsad räckvidd. De svenska folkrörelserna kan här komplettera myndigheternas information på ett Så som biståndspolitiken har kunnat förankras genom folkrörelsernas insatser, kan folkrörelserna gå ut genom sina organisationer för att motverka fördomar och skapa vidgade kontakter mellan svenskar och invandrare. Detta gäller särskilt organisationer inom arbetarrörelsen med sin massförankring. Invandrarna som till övervägande delen tillhör arbetarklassen har gemensamma intressen med de svenska arbetarna och kan därför nås och påverkas lättare genom de egna organisationerna både på arbetsplatser och i bostadsområden. Därför delar vpk bedömningen att en ny anslagspost behövs för informationsinsatser genom folkrörelserna. Skolans roll i det sammanhanget är av avgörande betydelse. På samma sätt som skolan slår vakt om frihetens och demokratins grundläggande värderingar i sin verksamhet, på samma sätt anser vi att skolan bör ta målmedvetnare och aktivare del i kampen mot rasism och invandrardiskriminering. Material bör utarbetas som belyser invandringens allsidiga aspekter. Detta bör ingå i den obligatoriska undervisningen både på och i gymnasieskolan liksom i olika former av vuxenutbildning. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att under bil. 12 D 3. Åtgärder för invandrare beslutar att utöver regeringens förslag anvisa ytterligare . avseende bidrag till invandraroch minoritetsorganisationers verksamhet och . avseende bidrag till avgränsade projekt m. m., 2. att hos regeringen hemställer om förslag till ändring av lagen (1972:650) om rätt till ledighet och lön vid deltagande i svenskundervisning för invandrare, innebärande a) att ett kollektivt avgiftssystem för företagen införs, varigenom företagens utgifter för svenskundervisningen för invandrare skall finansieras, b) att invandrare redan första anställningsdagen skall informeras om sina rättigheter enligt lagen om svenskundervisning för invandrare, c) att företag som anställer invandrare som har rätt till svenskundervisning senast från anställningsdagen räknat skall ha påbörjat densamma, d) att nuvarande rätt till 240 timmars undervisning skall utökas , e) att bestämmelsen om möjlighet att minska antalet undervisningstimmar till 160 utgår ur lagen, f) att det kommunala skolväsendet åläggs hela ansvaret för svenskundervisning för invandrare, 3. att hos regeringen hemställer om förslag som innebär att vuxna invandrare utan anställning ges rätt till undervisning i svenska med timersättning, varvid a) denna verksamhet även finansieras genom den under punkten 2 a) föreslagna arbetsgivaravgiften, b) denna verksamhet kombineras med en effektiv uppsökande verksamhet, 4. att med ändring i proposition 1982/83:100, bil. 12 D 3. Åtgärder för invandrare beslutar anvisa . utöver regeringens förslag avseende informationsinsatser inom folkrörelserna. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)