mot · G6021481 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1481 m. fl. Vissa näringspolitiska satsningar i Näringslivets sammansättning i skiljer sig avsevärt från riket i stort och i väsentliga delar även från de övriga skogslänens. De areala näringarnas - jord- och skogsbrukets - andel är dubbelt så hög i som riksgenomsnittet. Även tjänstesektorn har högre andel i länet än landet i övrigt. har en mycket låg industrialiseringsgrad, den näst lägsta i landet - av befolkningen är sysselsatt inom tillverkningsindustrin. Den är dessutom mycket ojämnt fördelad över länet. I Östersundsområdet arbetar av de industrisysselsatta. De flesta industriföretagen i länet finns inom trä- och verkstadsindustrin. Företagen är i allmänhet små. Endast ett 80-tal företag har mer än 20 anställda, bara några få har mer än 200 och endast ett över 500 anställda. Orsaken till den låga industrialiseringsgraden i är bl. a. avsaknad av industritradition, splittrad branschstruktur, brist på riskvilligt kapital och lågt utnyttjande av länets naturtillgångar. Industriföretagen i besväras också av en låg självfinansieringsgrad, ofta svaga administrativa resurser och ibland bristfälliga industrilokaler. För utveckling av de små enheterna krävs gemensamma och samordnade insatser inom försäljnings-, marknadsförings- och produktutvecklingsverksamhet. De små företagen har var för sig för små resurser för ordentliga satsningar på dessa områden. Investeringar i moderna, ändamålsenliga lokaler är också nödvändiga, exempelvis i form av industri- eller hantverkshus. Länets industrier är till stor del resultatet av stora statliga insatser . De är också beroende av fortsatta statliga stöd. De större företagen i länet - de som tillkom genom de statliga satsningarna - är tillverkningsenheter till större företag med ingen eller mycket liten del av utvecklingsresurserna lokaliserade till länet. Utöver regionalpolitiska insatser i befintliga företag, insatser som vi bl. a. redovisar i en regionalpolitisk motion till årets , krävs aktiviteter som främjar nyetableringar eller utveckling av näringar som befinner sig i expansion. Över huvud taget måste det till kraftfulla och riktade åtgärder för att åstadkomma ökad industrisysselsättning i länet. De satsningar på industriell utveckling som regeringen initierat i den ekonomisk-politiska propositionen 1982/83:50 och även i årets budgetproposition måste också komma till del. Flera av de områden där det föreslås extra satsningar stämmer väl överens med länets naturliga Dit hör satsningar på energi, utvinning av nya mineraler, vidareförädling av sågverksprodukter och marknadsföringen av Sverigeturism. Likaså hoppas vi få del av de extra satsningarna på forsknings- och utvecklingsområdet. Nedan följer förslag till särskilda insatser i . I har bedrivits ett systematiskt arbete att utveckla alternativa energislag för att ersätta länets oljeberoende. Det finns även i länet en betydande enighet om att länet i dessa sammanhang skall utnyttja sina egna förutsättningar på ett optimalt sätt. Intresset för att dessa nya energislag skall ge länet nyttigheter i form av arbete och ekonomi på ett helt annat sätt än vad som har varit fallet med skog och vattenkraft har i olika sammanhang understrukits starkt. Det finns således en klart uttalad ambition att arbetet med energifrågorna måste få en stark regional och lokal förankring. Utgångsförutsättningarna för en konvertering till fast bränsle i är mycket goda. Länet har stora råvarutillgångar i form av torv och skog som med fördel kan utnyttjas för fastbränsleproduktion. För att skapa förutsättningar för detta bör en planläggning utvecklas som syftar till att reservera värdefulla torvområden för energiändamål och minimera konflikter med andra intressen. Vidare bör en planering av tätortsutvecklingen utarbetas så att utnyttjandet av större fastbränsleanläggningar och fjärrvärmenät underlättas. Den planerade oljeersättningen skall till stor del ske genom ett tillvaratagande av länets torvtillgångar. Erfarenheterna från andra delar av landet är relativt begränsade som ambitionerna från länets sida är högt ställda. Den planerade konverteringen i länet skall ses som en koncentrerad samhällsinsats, där ett helt län samordnat avvecklar sitt oljeberoende. För att genomföra en samlad energisatsning i länet utarbetas ett speciellt Energiprogram i . Programmet skall genomföras . Huvuddragen i programmet är: Fullfölja kommunernas oljereduktionsplaner enligt en konverteringsplan för . Utveckla metoder och produkter inom energiområdet. Utbilda inom energiområdet. Det omfattande energiprogram som planerar att genomföra är helt i linje med de satsningar som på regeringens förslag fastställde . Från länets sida har bildats ett bolag bestående av länets kommuner, och det regionala utvecklingsbolaget . administrera och följa upp energiprogrammet. Regeringen har f. n. att ta ställning till ansökan om statlig medverkan. Länet har en riklig tillgång på vattenkraftsresurser. av de tillgångar som bedömts tekniskt och ekonomiskt utbyggbara är ianspråktagna för vattenkraftsproduktion. Den sammanlagda vattenkraftsproduktionen i länet uppgår till , vilket innebär att länet svarar för av den totala vattenkraftsproduktionen i landet. Som jämförelse kan nämnas att vattenkraftsproduktionen i är drygt eller av landets produktion. Bruttovinsten av den kraftproduktionen beräknas där överstiga . Förhållandena för bör vara likartade. En mycket liten del av den utvunna energin kommer emellertid länets näringsliv och invånare till godo. Huvudparten eller överförs till de södra delarna av landet. Under den senast förflutna har antalet sysselsatta inom kraftverksutbyggnad inom i genomsnitt uppgått till ca 600 personer. Antalet har varierat kraftigt och var högst med 1 200 personer och lägst 1970 då 140 personer sysselsattes i genomsnitt. I det redovisade antalet ingår, förutom de egentliga byggarbetsgrupperna, även servicepersonal, underentreprenörsanställda och arbetsledare. Den inverkan på sysselsättningen inom andra näringsgrenar som kraftverksbyggandet har haft kan uppskattas till i stort sett samma antal. Sedan utbyggnaden av Granboforsens kraftverk i kommun färdigställts kommer förmodligen inte några nya arbetskrävande objekt att igångsättas. Detta får mycket besvärande konsekvenser för bygg- och anläggningsbranschen i länet. Hög arbetslöshet, företag som slås ut, yrkeskunnande som försvinner är några av de negativa sidorna, om kraftverksbyggandet upphör. Även den industri som specialiserat sig på tillverkning av bl. a. turbiner drabbas hårt. Tiden synes därför vara inne, dels med hänsyn till behovet av arbetstillfällen i länet, dels med hänsyn till behovet av energi, att realisera de planer som funnits att om- och utbygga de befintliga kraftverksanläggningarna i . En utbyggnad av de befintliga kraftverksanläggningarna mellan och havet är enligt gjorda utredningar av bl. a. fullt möjlig. Detta förutsätter då att den s. k. Storsjötunneln anläggs - varefter flera av de nedströms befintliga kraftverken går att ut- eller ombygga för större effektuttag. Dessa projekt skulle om de kom till stånd och samordnades under en kunna ge sysselsättning för flera hundra personer . har från ägarintressena framhållits att lönsamheten i då rådande energiprisläge ej varit tillräcklig. I dagens läge torde förutsättningarna vara annorlunda med hänsyn till högre energipriser. De splittrade ägarförhållandena i kraftföretag torde vara en försvårande faktor i den samordning och de förhandlingar som är nödvändiga för projektets genomförande. Beträffande de olika projektens utbyggnadsgrad, kostnader och tekniska data i övrigt hänvisas till den utredning som vattenregleringsföretag och gjorde på uppdrag av industridepartementet. Den här föreslagna om- och utbyggnaden bör kunna kombineras med viss nyutbyggnad i redan påverkade vattendrag, om detta är miljömässigt acceptabelt. En viktig förutsättning för både om- och utbyggnad samt viss nybyggnad är att berörda kommuner ges ett avgörande inflytande på projektens genomförande samt ges möjlighet till meddelägande. Mot denna bakgrund kräver vi omedelbara statliga insatser när det gäller att snabbt komma i gång med energiproduktion, baserad på skogen, torven och vattenkraften. Här föreslagna satsningar på förnybara energikällor kommer att innebära att jobben tryggas för människorna i länet och ger välbehövlig stimulans åt länets industri, vars produktion har nära anknytning till sådan verksamhet. Dessa satsningar kommer säkerligen också att leda till nyetableringar och därmed ge upphov till för länet så välbehövlig ökad sysselsättning. Utökad prospektering m. m. i geologiska undersökning (SGU) har på uppdrag av och samt Norrlandsfonden utfört basprospektering i . Undersökningen avser ett stort område av läns urbergsområde. De framtagna produkterna består av berggrundsgeologiska kartor och jordartskartor över undersökningsområdet. Den geokemiska insatsen har bestått av storregional geokemi. Av undersökningen framgår att de mest lovande elementen är och molybden av berggrundsmetallerna och koppar, zink och bly bland basmetallerna. Av de 41 anomalier som avgränsats har 15 högsta prioritet. Av dessa anomalier har sex stycken inmutats och är därmed skyddade . Under 1982-83 bedrivs ett uppföljningsarbete på de mest intressanta anomalierna. a. kompletterande studier gjorts av tungmineralfraktionerna samt moränpetografiska undersökningar. Översiktlig blockletning har även genomförts inom de högprioriterade anomalierna. specialutrustade sheelitbil har även utnyttjats. Kompletterande geokemisk provtagning har gjorts på en yta av . Av arbetet återstår analys, databearbetning samt tolkning av den geokemiska provtagningen. Utan att föregripa slutresultatet av arbete har SGU bedömt vissa delområden så intressanta att man förordar fortsatt verksamhet. En plan på uppföljning finns framtagen och är kostnadsberäknad till 20 milj. kr. Förutom det direkta uppföljningsarbetet av redan påbörjade projekt föreslår SGU att en genomgång görs av bariumförekomsten i Pilgrimstadsområdet och att en översiktlig studie görs av industrimineralförekomster i länet. har anslagit 300 milj. kr. till åtgärder inom mineralförsörjningsområdet. Medlen skall användas till att bättre kartlägga de inhemska tillgångarna på legeringsmetaller och industrimineraler samt till att förbättra möjligheterna att utnyttja dessa. Vi anser att de projekt som har bedrivits i på prospekteringsområdet är helt i linje med de av regeringen föreslagna åtgärderna. När nu arbetet kommer i ett mer kostnadskrävande skede, bör statliga medel ställas till länets förfogande. Med hänvisning till vad ovan anförts bör hos regeringen begära att ur anslaget för ökad prospekteringsverksamhet anvisa 20 miljoner till för att genomföra de planerade projekten. Förstärkning av den regionala utvecklingsfondens resurser i 1982 beslutade att utvidga utvecklingsfondernas målgrupp till att omfatta även turistföretagen. Beslutet väckte stora förhoppningar inom branschen. För läns del var beslutet glädjande. Länet har en stor andel av landets turistföretag. Sysselsättningen inom turismen i länet är betydande. På många orter är turismen den helt dominerande verksamheten. Riksdagsbeslutet innebar emellertid inte någon utökning av resurser för vare sig fondernas administration eller i form av ökade lånemedel. För innebar beslutet att utvecklingsfondens målgrupp i det närmaste fördubblades. Från att tidigare ha omfattat ca 300 företag - ungefär hälften industriföretag med minst fem sysselsatta - ökades den till ca 500 företag. De ca 200 turistföretagen bestod av omkring 150 turisthotell och semesterbyar samt ett 50-tal skidliftar, skiduthyrningsföretag och skidskolor. erfarenheter visar att turistföretagen har samma behov av ekonomisk och finansiell rådgivning som andra småföretag. I är det 20-30 av turistföretagen som arbetar med lokaliseringsstöd som finansieringsmedel. Resten är mindre familjeföretag med allt vad det innebär av begränsade resurser i form av finansiering och ekonomiskt/administrativt kunnande. De förordningar och anvisningar som i olika sammanhang givits beträffande utvecklingsfondens kreditmedel visavi turistföretagen har också inneburit en vingklippning av möjligheterna att behandla turistföretagen som fullvärdig målgrupp. Som exempel kan nämnas att fonderna enligt instruktion i första hand skall inrikta insatserna på tillverkande företag. Detta poängterades genom oförändrade statliga kreditmedel via fonderna i samband med att målgruppen utökades med turistföretagen. Statsmakterna har också generellt bedömt det nödvändigt att ordinarie kreditmarknad (bankerna) skall öka sitt risktagande. När det gäller turistföretag är tendensen snarare den motsatta - säkerhetsvärderingarna blir allt hårdare. När sedan turistföretagen successivt drar på sig kostnader för underhåll, blir situationen ohållbar finansieringsmässigt. I visar erfarenheterna att under sådana förhållanden återstår bara utvecklingsfondens kreditmedel som möjligt riskkapital. har utvecklingsfonden tvingats till stor restriktivitet när det gäller lånemedel, eftersom man är rädd för att lånestocken urholkas i ett läge då nya lånemedel inte står till förfogande. Här bör medges att utvecklingsfonden i kan påräkna tillskott på lånemedel för täckande av förluster. I samband med förslaget om att föra turistföretagen till utvecklingsfondens målgrupp har vi riksdagsledamöter från motionerat om förstärkning av fondens resurser för att kunna ta emot en så kraftig målgruppsutökning som det innebar för vårt län. Våra krav avvisades då. Budgetpropositionen anvisar inte heller nu några ytterligare förstärkningar till utvecklingsfonderna. Vi anser därför, med hänsyn till den belastning som turistföretagen utgör för Utvecklingsfonden i , att länets andel av Bidraget till regionala utvecklingsfonder bör kraftigt utökas i förhållande till innevarande budgetår. Likaså bör nödvändigt tillskott för täckande av förluster i anledning av garantigivning hos läns Utvecklingsfond medges. Behov av restelektrifiering i Inom finns det fortfarande ett antal fastigheter som saknar elektricitet. Fastigheterna finns i de flesta fallen inom glesbygden. I ett län som , där det produceras ca elkraft och förbrukas , borde det inte behöva finnas någon fastighet utan elektricitet. Vi hemställer att regeringen ger industriverket i uppdrag att behandla glesbygdsärendena från med förtur vid fördelning av anslaget Främjande av landsbygdens elektrifiering. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ökade insatser för att komma i gång med energiutvinning i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ombyggnad, utbyggnad samt viss nybyggnad av vattenkraften i , 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av fortsatt prospekteringsverksamhet i , 4. att till Ökad prospekteringsverksamhet i anvisar . ur reservationsanslaget Program för utökad prospektering m. m. på tilläggsbudget I i statsbudgeten för /83 under fjortonde huvudtiteln, 5. att beslutar att hos regeringen hemställa att ur anslaget B3 Bidrag till regionala utvecklingsfonder m. m. för /84, med hänvisning till vad i motionen anförts, anvisa en i förhållande till innevarande budgetår större andel till , 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av restelektrifiering i . () () minab/gotab 1983 73528