ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G7022381 · 1983-01-01 00:00:00 — och i Sysselsättningen i är det fjärde största i befolkningsmässigt. Det finns två primära centra, och det s. k. Det senare är det enda centrum i högskoleregion, som inte har någon högskola. Utbudet av distansundervisning och enstaka kurser har också varit litet i i jämförelse med andra primära centra och bör därför prioriteras. Eftersom man i och har industrier, där det fordras högt teknologiskt kunnande bör sådan utbildning ordnas genom en yrkesteknisk högskola, som lämpligen bör förläggas till , eftersom man där redan har en fyraårig teknisk gymnasieutbildning. Det fordras även mer utbildning på högskolenivå inom datateknikområdet. har en förhållandevis stor andel sysselsatta inom industrin, men för många områden är det viktigt att det blir fler små och medelstora företag. Därför behöver förutsättningarna för dessa stärkas, bl. a. genom att det arbetande kapitalet i företagen inte beskattas, vilket lagt partimotion om. Sjukförsäkringsavgifterna bör minskas i de små företagen, eftersom det visat sig att sjukfrånvaron är lägre i de små företagen. Den lägsta investeringsintensiteten finns i Mittenälvsborg, dvs. De allmänna kommunikationerna är viktiga för företag och enskilda. Vi har därför i en särskild motion begärt att tågen skall göra uppehåll vid per dag. Även tågförbindelserna från tvåstadsområdet behöver förbättras, bl. a. behövs bättre kvällsförbindelser från , så att vissa utbud av kvällsundervisning, som inte går att ordna lokalt, kan utnyttjas i . behöver nattförbindelse med . Landsvägstrafiken i hela länet behöver också en fortsatt upprustning. kommer att förbättra förbindelserna österut med Falköpingsområdet. Mer insatser behövs för förbättra länsvägar och mindre vägar, eftersom P-län har ett procentuellt stort landsvägsnät med svaga broar och vägar, som måste stängas av vid tjällossning. Skogsbilvägnätet behöver byggas ut och tertiära vägar för skogstransporter behöver ökade anslag. Satsningar på ökad turism är viktigt i framför allt . , som är en del av de primära rekreationsområdena, får inte förlora sin prioritering i angelägenhetsgrad. antyder detta, vilket vore till förfång för hela regionen. Med anledning av vad som ovan anförts hemställer vi att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om . den 25 januari 19S4 () ()
mot · G7022539 · 1983-01-01 00:00:00 — Motion 1983/84:2539 m. fl. Teckning av ytterligare aktier i och , , m.m. (prop. 1983/84:98) Någol hållbart skal för staten att uppträda som företagare saknas. Då så skett har staten varit mindre framgångsrik. Det är av central betydelse att de statliga företagen avpolitiseras och lämnas till sig själva att fungera på strikt företagsekonomiska villkor. Genom att nya ägare ges möjlighet att träda till garanteras en finansiell och företagsekonomisk kompetens, som i alltför hög grad saknas hos den nuvarande ägaren staten. Möjligheten för politiker att ingripa i företagens skötsel och strategiska planering måste undanröjas. 1 rubricerade proposition föreslås att man skall anvisa medel på tilläggsbudget till innevarande budgetår för att nyteckna aktier i och . skall en del av nyemissionen riktas direkt till börsen genom att statsmakterna avstår från sin företrädesrätt. 1 ett senare skede skall de av statsmakterna nytecknade aktierna avyttras på börsen. Utifrån principiella synpunkter har vi ingenting att erinra mot att statsmakterna genom nämnda konstruktion minskar sitt ägande i . Tvärtom förefaller den uppläggning regeringen valt intressant. Vi anser däremot att regeringen inte går tillräckligt långt. bör i dess helhet börsintroduceras och avyttras via börsen. Detta skulle göra mer konkurrensutsatt och effektiv. Risken för politisk styrning skulle undanröjas. tillförs statskassan ett betydande kapital. Utomstående experter bedömer att vid en börsintroduktion torde vara värd ca 2900 milj. kr. En försäljning av bör vidare kombineras med att bankens särställning i förhållande till postverket och postgirot upphävs och att villkoren likställs med dem som gäller för övriga affärsbanker. skall inte ha några privilegier gentemot övriga affärsbanker. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi 1. att beslutar avyttra statens samtliga aktier i i enlighet med vad som i motionen anförts. 2. att hos regeringen begär förslag om upphävande av särställning i förhållande till postverket och postgirot. () PER () . () () PER () M , _ . . _ ,.
mot · G7022550 · 1983-01-01 00:00:00 — Motion 1983/84:2550 m. fl. Förenklad administration av försäkringsersättningar vid statsanställdas sjukfrånvaro (prop. 1983/84:109) Proposition 1983/84:109 om förenklad administration av försäkringsersättningar vid statsanställdas sjukfrånvaro har åtskilliga brister. Den besparing man räknar med att göra på 25-50 milj. kr. Det är inte omöjligt att besparingen i stället blir en ökad kostnad. Dels på grund av en extra arbetsbelastning för statsförvaltningen, dels genom att sjukfrånvaron för de statsanställda kan uppfattas som en ledighet och redan en obetydlig ökning av frånvaron äter upp den beräknade besparingen. Sjuktalet är i själva verket den faktor som mest påverkar samhällskostnaderna för sjukförsäkringen. En ringa sänkning av sjuktalet ger stora besparingar och häri ligger den största faran med regeringsförslaget. Vid försäkringskassorna, arbetsförmedlingarna och sjukvården är man medveten om detta och starkt engagerad i arbetet att förbättra sjukfallshanteringen, dvs. att gripa in i ärendena . Syftet härmed är att förebygga nedslitningar och sjukdomar och undvika långvariga rehabiliteringsproblem. Det är därvid särskilt viktigt att vissa symptomdiagnoser kommer under bevakning redan första sjukskrivningsdagen. Tyvärr kan en 14-dagars arbetsgivarperiod innebära väsentliga fördröjningar av möjligheten för kassan att ingripa i ärenden och därmed förhindra långa sjukskrivningar. Sjuktalet har gått ner väsentligt, vilket innebär åtskilliga i besparing. En förklaring till detta kan vara den starkt engagerade tjänstemannakåren vid försäkringskassorna, som alltmer kommit att inse angelägenheten av tidiga insatser. Det arbete med ett nytt system för förebyggande och rehabiliterande verksamhet och sammanhållen sjukfallshantering som inletts och visat sig verkningsfullt riskeras nu genom regeringens förslag, som innebär att ej bevakas av , varvid ej heller korta upprepade sjukfall blir tillräckligt uppmärksammade. Man kan också fråga sig hur den stödjande och rådgivande roll som åläggs försäkringskassorna i praktiken skall utformas då bevakningsmöjligheterna försämras och försenas. Förslaget innebär i princip en särbehandling av vissa medborgare. Den riktiga åtgärden skulle ha varit den motsatta, dvs. att fått ta ansvaret direkt även för statsanställda. En variant till detta kunde ha varit att alla försäkrade haft arbetsgivarinträde sammanfallande med den läkarintygsfria perioden, dvs. - den period som föreslagits av utredaren. Invändning mot propositionen kan också göras med hänvisning till att upprätthållandet av sekretess och rättssäkerhet för den försäkrade försvåras. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställer vi att beslutar avslå proposition 1983/84:109. () ()
mot · G7022582 · 1983-01-01 00:00:00 — Förslag till polislag m. m. 1983/84:111) I propositionen om ny polislag m. m. föreslår regeringen att den nuvarande lagen om tillfälligt omhändertagande (LTO) skall upphävas och att dess bestämmelser skall överföras till den nya polislagen. Vi har inget att invända mot denna lösning. Vi vänder oss dock mot den utformning som 13 § i polislagen, nuvarande 3 § i LTO, föreslås få. Den utredning, LTO/, som hade till uppgift att utvärdera LTO kritiserade hårt 3 §. Utredningen vände sig mot att denna paragraf gav polisen möjlighet att omhänderta personer och kvarhålla dem även om den omhändertagne inte gjort sig skyldig till något straffbart i mening. Som förutsättning för ett omhändertagande råder det enligt 3 § LTO att personen i fråga uppträder störande. Utredningen föreslog att 3 § LTO skall ersättas av en regel med innebörd att ett omhändertagande får ske först då ett brott blivit begånget.Utredningen påpekade, att i praktiken kommer möjligheterna att ingripa inte nämnvärt minska, då vid de tillfällen LTO 3 § kommit till användning det i allmänhet varit fråga om gärningar vilka varit kriminaliserade, exempelvis förargelseväckande beteende, ofredande, ohörsamhet mot ordningsmakten etc. Vi delar utredningens ståndpunkt. Vi anser att det från rättssäkerhetsaspekt är oacceptabelt att personer som ej begått brottslig handling skall kunna omhändertas av polis. Även om ett sådant ingripande är av kortvarig natur är det ett sådant ingrepp i den enskildes integritet att det inte skall få förekomma endast utifrån vad en enskild polisman anser vara störande av ordning. Vi noterar att denna uppfattning delas av bl. a. , , Medborgarrättsrörelsen och Svenska avdelningen av internationella juristkommissionen. som vi beklagar att föredraganden inte följt utredningens förslag konstaterar vi att förslaget till skrivning av 13 § polislagen är bättre än nuvarande 3 § LTO. Detta genom att polisen enligt den föreslagna lagen i första hand skall avvisa eller avlägsna den som stör ordningen. Vår invändning mot den aktuella paragrafen riktar sig därför mot utformningen av andra stycket med den motivering vi lämnat ovan. Med anledning av vad som ovan anförts hemställer vi att 13 §, 2 stycket polislagen skall få en utformning som innebär att en polisman får omhänderta den som stör allmän ordning först om den störande har begått en kriminaliserad handling. () ()
mot · G7022631 · 1983-01-01 00:00:00 — Forskning (prop. 1983/84:107) Forskning på det varvstekniska området Forskning för utveckling av industriell teknik och produktion har i hög grad kommit i rampljuset. Dock är intresset inte alltid fördelat i rättvisa proportioner. Det räder en allmän tendens att överbetona de ekonomiska behoven av forskningsmedel inom nya och expansiva områden exempel är flygområdet, den f. n. något vildvuxna elektroniken samt läkemedelsområdet. En motsvarande risk finns att nydaningen inom tidigare krisområden kommer i skuggan. Likväl kan denna ha stor betydelse, eftersom den ofta utnyttjar och utvecklar en redan befintlig baskompetens. Sålunda är exempelvis varvssektorn ett område, som fått en stämpel på sig att vara på tillbakagång, att inte kunna hävda sig. På ett oreflekterat sätt har man i den politiska diskussionen stirrat sig blind på de stödbelopp staten beviljat näringen och de stora problem den varit utsatt för. Det har gjort att man inte alltid haft riktig blick för den mycket påfrestande omstrukturering som skett och som lett till industriellt betydelsefull nydaning. Det är viktigt att varvsnäringens roll som nydanare på sitt teknik- och produktområde inte glöms bort. 1 varje fall jämfört med varvsindustrin i övriga västeuropeiska länder har den svenska visat sig kunna snabbt utveckla viktiga alternativ och detta trots att den måst kämpa med det förflutnas belastningar. Vid en genomgång av industriforskningsdelen av proposition 1983/ 84:107 framträder det klart att varvsnäringen inte getts den uppmärksamhet den bort påkalla med hänsyn till sina möjligheter och försök till framtidssatsningar. Den har en undanskymd plats i STU:s allmänna ramprogram, där den skall tävla med en rad andra specialiteter, vilka kan räkna med högljuddare förespråkare och större kortsiktig popularitet. Vpk har ända sedan nedläggningen av Eriksbergsvarvet hävdat att varvspolitiken varit för kortsiktig och att man tidigare bort ge varvsstöden en mer offensiv inriktning. Det är knappast branschens fel att så inte skedde. För framtiden är det av väsentlig industri politisk betydelse att man ser varvsnäringens möjligheter sådana de är en betydelsefull potential för förnyelse av en etablerad teknik och kompetens. Tillväxtbranscher är inte bara de som bär modernitetens yttre popularitet, utan också de som genom teknisk nydaning återerövrar i ett tidigare skede förlorad mark på produktionens och arbetets område. Med hänvisning till det här anförda föreslås att sorn sin mening ger till känna behovet av att utöver vad som anges i proposition 1983/84:107 utöka resurserna för forskning på varvsnäringens område och hemställer hos regeringen om förslag härom. töckholm 3RN (vpk)
mot · G7022952 · 1983-01-01 00:00:00 — Motion 1983/84:2952 m. fl. Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /85, m. m. (kompletteringsproposition) (prop. 1983/84:150) Vad beträffar förslagen i kompletteringspropositionen, att man skall bortse från nettovärdet av bostadsrätt vid den skärpningsregel som avser innehav av förmögenhet , finns inga som helst bedömningar om vad effekten för bostadsrättsinnehavarna skulle bli. I den mån lån upptagits för inköp av bostadsrätten som överstiger bostadsrättens taxeringsvärde innebär propositionen en ytterligare skärpning. Vi har tidigare i motion 1981/82:2360 (CU 1981/82:26 res. 12) krävt närmare utredning av förmögenhetsvärderingen i dessa fall för småhusägarnas vidkommande. Vi vidhåller denna uppfattning och anser att reglerna för förmögenhetsvärdering av småhus och bostadsrätter bör utredas närmare. I övrigt hänvisar vi till vad som anförts om bostadsbidragen i motion 1983/84:2949 av m.fl. om familjepolitiska åtgärder i kompletteringspropositionen. Med stöd av vad ovan och i motion 1983/84:2949 av m. fl. 1. att avslår proposition 1983/84:150, bilaga 5, vad avser punkterna 1, 2 och 5, 2. att till Bostadsbidrag m.m. anvisar ytterligare förslagsanslag av . den lOmaj 1984 () () H. () () PER () () () () () L. () i () ()
mot · G702409 · 1983-01-01 00:00:00 — m. fl. Inrättande av en forskartjänst för utveckling av nya metoder för toxikologiska tester Regering och riksdag har i olika sammanhang uttalat sig för att användning av djur i försökssyfte bör minska och att målet måste vara att plågsamma djurförsök helt upphör. Från forskningshåll framhålls dock att en förutsättning för att plågsamma djurförsök skall kunna undvaras är att alternativa metoder utvecklats. För att förverkliga statsmakternas intentioner när det gäller djurförsöken är det därför nödvändigt med en kraftfull satsning på forskning kring alternativa metoder. Mot den bakgrunden är det motiverat att en forskartjänst med uttalad inriktning på alternativ och kompletterande metoder till djurförsök kommer till stånd, lämpligen knuten till naturvetenskapliga forskningsrådet. Tjänsten bör utformas så att dess innehavare bedriver aktivt utvecklings- och forskningsarbete inom de områden av naturvetenskapen som nått längst i utvecklandet och prövandet av alternativa metoder, dvs. Följande arbetsuppgifter borde kunna ingå i tjänsten: Utveckling och utvärdering av metoder som kan komma att utgöra alternativ eller komplement till djurförsök. Dessa metoder skall i huvudsak baseras på cellodlingsteknik. Tillämpad och grundvetenskaplig forskning med hjälp av ovannämnda metod. Handledning av forskarstuderande och kursveksamhet i cellodlingsteknik och dess tillämpningar. Information och utveckling inom området, bl. a. genom gästföreläsningar, konferensåtaganden och aktivt författarskap. Tjänsten bör i huvudsak inriktas till toxikologi och dess grundvetenskap. Detta motiveras av att toxikologi är det område där snabba och kraftfulla åtgärder för att få fram alternativ till djurförsök är mest angelägna av såväl vetenskapliga som ekonomiska och etiska skäl. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi att uttalar sig för inrättandet av en forskartjänst i tillämpad cellbiologi med inriktning på att utveckla till djurförsök alternativa metoder för toxikologiska tester. () ()
mot · G702410 · 1983-01-01 00:00:00 — m. fl. Deltagandet i utbildningsmoment med djurförsök inom högskolan och ungdomsskolan Djurförsök ingår i en lång rad naturvetenskapligt inriktade utbildningar såväl inom högskolan som inom ungdomsskolan. För många elever kan detta leda till betydande samvetsproblem. Det kan inte normalt hävdas att djurförsöken är en oundgänglig förutsättning för att utbildningsmålen skall kunna uppnås. Därför bör det också vara en självklarhet att elever med etiska betänkligheter mot djurförsök inte skall behöva delta i dessa. Beträffande djurförsök på högskolan gjorde utbildningsutskottet med anledning av en motion, följande uttalande: Enligt vad utbildningsutskottet inhämtat framgår det av planerna för en högskoleutbildning huruvida djurförsök ingår i utbildningen. Lokala utbildningsplaner och kursplaner fastställs av resp. linjenämnd. Dispens från deltagande i djurförsök kan efter ansökan beviljas av linjenämnd. Om ansökan inte beviljas kan linjenämndens beslut överklagas hos UHÄ. förutsätter att de utbildningsansvariga informerar om denna dispensmöjlighet på sådant sätt att de studerande - om de av etiska skäl inte kan delta - inte känner sig tvingade att delta eller avstår att söka dispens. Sedan utskottet gjort sitt uttalande har det framkommit att det på många håll brister i information om gällande dispensmöjligheter. Det är därför nödvändigt att UHÄ utfärdar direktiv till alla utbildningsansvariga i utbildningar där djurförsök kan förekomma om tillfredsställande information till eleverna om möjligheterna till dispens från djurförsök. Beträffande ungdomsskolan borde på samma sätt via SÖ utgå direktiv om att allt deltagande i lektioner med djurförsök skall vara frivilligt. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1.att hos regeringen hemställer om åtgärder för att säkerställa tillräcklig information till berörda högskolestuderande om möjligheterna till dispens från utbildningsinslag med djurförsök, 2. att hos regeringen hemställer att åtgärder vidtas för att säkerställa att deltagande i utbildningsmoment med djurförsök inom ungdomsskolan alltid skall vara frivilligt. () ()
mot · G702420 · 1983-01-01 00:00:00 — m. fl. Åtgärder mot plågsamma djurförsök vid produktutveckling Djurförsök, som ofta är mycket plågsamma för försöksdjuren, används vid utvecklingen av en lång rad konsumtionsvaror, t. ex. kosmetika, tvål och schamponeringsmedel. finns på marknaden också motsvarande produkter som tagits fram utan användning av djurförsök. Det finns i vårt land en utbredd opinion mot plågsamma djurförsök. Statsmakterna har också i olika sammanhang uttalat sig för en avveckling av användningen av plågsamma djurförsök. Starka etiska skäl talar för att sådana försök inte skall få förekomma i varje fall i sådana sammanhang där andra alternativ är tillgängliga. Det är svårt att motivera att djur skall få utsättas för ofta mycket svåra lidanden för att ta fram nya kosmetikaprodukter eller nya hygienprodukter. Ett första steg mot en avveckling av användningen av plågsamma djurförsök borde därför vara ett förbud mot att i marknadsföra nya kosmetiska och hygieniska preparat som har utvecklats med användande av plågsamma djurförsök. När det gäller preparat som redan finns på marknaden är det ett naturligt krav att konsumenten skall ha möjlighet att välja mellan varor som har utvecklats med och utan plågsamma djurförsök. Den möjligheten finns, sällan , eftersom det är mycket svårt för konsumenten att få reda på om plågsamma djurförsök använts eller inte. För att garantera konsumenterna denna valfrihet bör en lagstadgad skyldighet införas att på förpackningen ange i fall plågsamma djurförsök förekommit vid produktens utveckling. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att hos regeringen hemställer om förslag till förbud att i marknadsföra nya kosmetika och hygienpreparat som utvecklats med hjälp av plågsamma djurförsök, 2. att hos regeringen hemställer om förslag till lagstadgad skyldighet för leverantörer av sådana produkter som redan finns på marknaden att på förpackningen ange om plågsamma djurförsök förekommit vid produktutvecklingen. () ()
mot · G70246 · 1983-01-01 00:00:00 — i Beskattningen av energi (prop. 1983/84:28) I regeringens proposition 1983/84:28 uttalas bl. a. vikten av att föra en energipolitik som minskar vårt stora bytesbalansunderskott och bidrar till att minska arbetslösheten. För att tillgodose dessa mål föreslås bl. a. att inhemska bränslen inte skall beskattas. Bland många förslag till höjda energiskatter föreslås att skatten på kol successivt höjs så att den per energienhet uppgår till ca hälften av skatten på olja. Beklagligtvis har det helt undgått departementschefen att det faktiskt finns en viss kolproduktion inom landet. Detta kol är därmed ett inhemskt bränsle. Användning av svenskt kol minskar bytesbalansunderskottet och ökar sysselsättningen inom landet. Eftersom inhemskt bränsle inte skall beskattas, bör inte svenskt kol vara undantaget. Med hänvisning till vad som framförts hemställer jag 1. att förklarar att svenskt kol är ett inhemskt bränsle, 2. att beslutar att svenskt kol ej skall beskattas. HANS () i
mot · G702460 · 1983-01-01 00:00:00 — I bilaga 14 till budgetpropositionen uttalar vederbörande statsråd att Bergslagen bör prioriteras vad gäller industri- och regionalpolitiska insatser. I linje härmed uttalar han att lokaliseringsstöd till större projekt får lämnas i vissa drabbade bergslagskommuner, bl. a. Tierps och kommuner. Eftersom de ekonomiska problemen i dessa kommuner i hög grad är bristen på arbetsplatser, synes oss begränsningen till större projekt förta mycket av effekten. Inte minst i dessa bygder är det utveckling och startande av småföretag som kan ge ökad sysselsättning. Med hänsyn därtill hemställer vi att uttalar sig för att ifrågavarande lokaliseringsstöd i samma grad som till större skall kunna utgå till små företag och små projekt.
mot · G702476 · 1983-01-01 00:00:00 — Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1983/84:504 av () och () om den hotande skogsdöden hemställs att beslutar om sänkning av skogsvårdsavgiften till . () ()
mot · G702501 · 1983-01-01 00:00:00 — m. fl. .Enligt riksdagsbeslut är järnvägslinjen nedläggningshotad. I yttrande till transportrådet vad gäller personbefordran på nämnda järnväg angav i bl. a. följande: Enligt uppgifter i transportrådets promemoria går busstrafiken på sträckan med en årlig förlust av . Vid en nedläggning av järnvägstrafiken på hela linjen skulle de i stället genom ökade biljettintäkter, ordinarie statsbidrag till busstrafik och ovannämnda särskilda statsbidrag erhålla en vinst på /år efter en nedläggning. Vid en nedläggning endast på delen OlofströmSölvesborg beräknas vinsten till /år. Om det särskilda bidraget upphör , uppstår i fortsättningen en årlig förlust för länshuvudmännen med 861000 resp. . räknat i 1982/kostnadsnivå. Regeringen utgår i sin budgetproposition 1984 från att ersättningstrafiken med buss efter femårsperioden skall vara integrerad med länshuvudmännens övriga trafik, varför statsbidrag ej föreslås utgå för bussalternativet. Vad gäller ovannämnda järnväg vill vi uppmärksamma följande: - högt utnyttjande av järnvägen, - vägstandarden är av sådan beskaffenhet att en ordentlig upprustning måste till för ytterligare trafik, - geografiska faktorer; endast tre av nio stationer mellan och ligger i anslutning till länsvägen. De tre kommunerna har låtit göra en utredning som visar på positiva faktorer för ett bibehållande av persontrafiken. Enligt vår mening borde banan tillföras riksnätet. I varje fall bör bandelen bibehållas för persontrafik. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående järnvägslinjen . () ()