mot · G6022048 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:2048 m. fl. Befolknings- och sysselsättningsutvecklingen i liksom i flera andra län i landet inger stor oro för framtiden. Efter en ganska med nettoinflyttning har länet nu drabbats av nettoutflyttning. Tillsammans med ett allt kraftigare födelseunderskott innebär detta ett allvarligt hot mot länets utveckling. minskade befolkningen med närmare 900 personer. Enligt prognoser kommer födelseunderskottet med säkerhet att förbli fortsatt negativt . Med hänsyn till den nuvarande utvecklingen inom näringslivet och den svåra arbetsmarknadssituationen är risken för ett fortsatt negativt flyttningsnetto mycket stor. En fortsatt sådan avtappning av arbetskraft skulle medföra stora problem för arbetet att förnya länets näringsliv och likaså försvåra möjligheterna att lösa glesbygdsproblemen. Arbetsmarknadssituationen är ytterst allvarlig i . På bara har arbetslösheten i det närmaste fördubblats, från 4 764 till 9 096 . Detta har skett som deltidsjobbens andel av de befintliga arbetstillfällena fortsatt att öka. På kort sikt finns ingen möjlighet att med samma takt som arbetstillfällena försvinner skapa nya jobb. som vart fjärde industrijobb fallit bort i och industrisysselsättningen fortsätter att minska kraftigt, har tillväxten i övriga sektorer avtagit för att nu närmast ha upphört. Enligt regeringens bedömningar i budgetpropositionen kommer den nu pågående omstruktureringen inom industrin att fortsätta . Aktuella utredningar visar fortsatt tillbakagång för sysselsättningen inom träindustrin, delar av den kemiska industrin, massapappersindustrin, järnoch stålindustrin samt varven. Det är inom branscher som i hög grad är företrädda i de från sysselsättningssynpunkt mest utsatta delarna av landet, bl. a. i Bergslagslänen. Från länets sida har vi socialdemokrater genom motioner, uppvaktningar och särskilda skrivelser fäst och regeringens uppmärksamhet på läns stora problem och svårigheter. har vi också fått visst gehör för de krav som vi i våra motioner framfört till . Således har anvisat extra medel som har använts till att finansiera angelägna åtgärder som annars inte kunnat prövas eller genomföras. Stödet från de ordinarie arbetsmarknads- och regionalpolitiska medlen och från de särskilda anslagen som beviljat har dock inte inneburit 1 1982/83. att länets stora problem kunnat lösas. De insatser som gjorts är emellertid viktiga, företag och enskilda har kunnat engageras i arbetet för att skapa arbetstillfällen och förnya länets näringsliv. Trots de stora ansträngningar som gjorts i länet tvingas vi konstatera att situationen försämras. Arbetslösheten ökar och når rekordhöjder, antalet konkurser växer och oron bland människorna är mycket stor. Särskilt svårt är läget i länets norra och östra delar. Bruksorternas svårigheter och utveckling inger stor oro för framtiden. Det krävs därför fortsatta och omfattande samhällsinsatser för att finna lösningar på länets problem. Den socialdemokratiska regeringen har sedan regeringsskiftet visat stor vilja att komma till rätta med de allvarliga ekonomiska problemen i vårt land. De föreslagna insatser som kan komma till del är av stor betydelse. Mot bakgrund av läns växande problem och de offensiva satsningar som regeringen gjort, dels i sitt investeringsprogram och dels i budgetpropositionen, vill vi i denna motion redovisa våra krav på särskilda insatser för . Utvecklingen på länets arbetsmarknad är mycket allvarlig. steg arbetslösheten brantare än normalt till en nivå , som översteg motsvarande siffra . omfattade den öppna arbetslösheten 10 200 värmlänningar. har den kraftigaste satsningen någonsin gjorts på beredskapsarbeten. sysselsattes 700 personer i beredskapsarbete, 3 000. Det är frågan om en ökning med 2 300 personer. minskade den öppna arbetslösheten från 10 200 till 9 200 eller med endast 1 000 personer. har antalet personer i arbetsmarknadsutbildningen ökat med 500 till totalt 1 400 . Arbetslöshetens sammansättning visar följdverkningarna av den låga industrisysselsättningen - männens andel är högre än , andelen långtidsarbetslösa är större och kassaarbetslösheten är mer omfattande än . Detta förhållande torde bestå . Arbetslösheten kommer inte att minska , varför fortsatta omfattande satsningar måste göras på bl. a. beredskapsarbeten. Antalet lediga platser är mycket lågt. De som finns svarar dessutom dåligt mot de arbetssökandes egna förutsättningar. De finns på fel platser och de förutsätter ofta en erfarenhet eller en utbildning som de arbetslösa saknar. I praktiken är det mycket få av de lediga arbetena som är tillgängliga för de arbetslösa. Det mest skrämmande är att det regelmässigt är de svaga grupperna på arbetsmarknaden som är mest utsatta. Den stora belastningen som föreligger på arbetsförmedlingarna medverkar till att den svårplacerade arbetskraften Många har slutat att ens försöka få ett jobb och finns registrerade som arbetssökande. Den dolda arbetslösheten ökar. Den enda möjligheten att bereda de arbetslösa ny sysselsättning tycks nu vara med hjälp av arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Men verkar det att bli allt svårare att få fram beredskapsarbeten med kort varsel. Dessutom föreligger hinder i statsbidragsbestämmelsernas utformning och i de restriktioner som finns i fråga om beredskapsmedlens användning. Utsikterna för våren är mörka. Flera näringsgrenar har mycket stora svårigheter att sysselsätta de anställda. Kapacitetsutnyttjandet har sjunkit ytterligare inom verkstads- och järnbruksindustrierna. Ytterligare driftsinskränkningar kan därför komma att ske inom dessa branscher, liksom inom trävaruindustrierna, utom sågverken. Byggnadsverksamheten befinner sig i ett svårt läge och man får räkna med att arbetslösheten bland byggnadsarbetarna blir minst lika hög som . Inom samtliga för länet viktiga branscher räknar länsarbetsnämnden med att antalet sysselsatta skall minska . Några av de grupper, vars svårigheter på arbetsmarknaden skulle bestå även om tillverkningsindustrin i sin helhet finge ett förbättrat orderläge, är ungdomar, kvinnor och arbetshandikappade. De som i första hand åter skulle få arbete i en sådan situation är helt arbetsföra män med stor yrkeserfarenhet. De tillgängliga arbetsmarknadspolitiska medlen torde inte i nämndvärd utsträckning kunna öka konkurrenskraften hos de nämnda riskgrupperna. Allt fler får nu gå arbetslösa så länge att de blir utstämplade från a-kassan. Behovet av direkt socialhjälp ökar drastiskt i de värmländska kommunerna. I har 667 kassamedlemmar gått arbetslösa eller längre. Långtidsarbetslösheten (mer än ) är över huvud taget mycket hög () också hos kassamedlemmarna. Förtidspensionering av arbetsmarknadsskäl är vanligt förekommande vid nedläggningar och driftsinskränkningar. De handikappades möjlighet att komma ut på arbetsmarknaden, som även annars är mycket begränsad, blir i den arbetsmarknadssituation som råder i ytterst liten. Även förutsättningarna för den verksamhet som bedrivs i anpassningsgrupperna blir starkt beskurna. Länets möjligheter till utveckling Vår beskrivning av den allvarliga sysselsättningssituationen och den negativa befolkningsutvecklingen i kan te sig så dyster att den medverkar till en pessimistisk bedömning av länets framtida utvecklingsmöjligheter. har emellertid alla förutsättningar som behövs för en positiv utveckling. Länet är rikt på naturresurser. Det finns en väl utbyggd basin dustri och en mångskiftande industriell verksamhet. Det starka beroendet av utvecklingen inom skogsnäringen samt järn- och stålhanteringen har emellertid medfört en stor känslighet för såväl kortsiktiga konjunkturvariationer som för mera långsiktiga strukturförändringar. F. n. råder en god sysselsättning inom sågverksindustrin mycket tack vare effekterna av devalveringen. En viss ersättningsrekrytering kan också bli aktuell vid sågverken. Förutsättningen för en fortsatt gynnsam utveckling för sågverken är emellertid beroende av tillgången på skogsråvara och att den kan tryggas. Pappers- och massaindustrin beräknas kunna upprätthålla sysselsättningen . Även om det finns begränsade sektorer inom näringslivet där sysselsättningen är tämligen god, krävs kraftfulla insatser för att såväl stärka basnäringarna som insatser för att utveckla och diversifiera näringslivet i sin helhet. En lång industriell tradition har medverkat till att skapa en bred yrkeskunnighet hos människorna inom skilda branscher. Den fackliga rörelsens aktiva insatser på olika verksamhetsfält har varit av stor betydelse för att främja utvecklingen inom länet. De många kvinnor och ungdomar som vill och kan förvärvsarbeta utgör en viktig arbetskraftsresurs för framtiden. Den offentliga och privata servicen är väl utbyggd liksom utbildningen, även om fortsatta insatser är både angelägna och nödvändiga även på dessa områden. Länsbefolkningens egna initiativ har spelat en stor roll då det gällt att hejda en alltför långtgående försämring av sysselsättningen. a. hjälp av de extra resurser som ställts till länets förfogande och genom aktiva insatser från landsting och kommuner har olika projekt kunnat startas och många initiativ bearbetas. Arbetet har skapat både kunskap och värdefulla erfarenheter för en vidareutveckling av länets möjligheter. De av den socialdemokratiska regeringen vidtagna åtgärderna och initiativ inger också stora förhoppningar vad gäller fortsatta kraftfulla och riktade insatser i län. Behovet av särskilda insatser i Inom länet har olika länsmyndigheter - länsstyrelse, länsarbetsnämnd, landsting, utvecklingsfond, länets kommuner och de fackliga organisationerna - lagt ner ett stort arbete för att komma till rätta med sysselsättningsproblem. uppvaktade arbetsmarknadsministern och lade då fram en rad förslag för att åstadkomma ökad sysselsättning. samma månad presenterade socialdemokratiska partidistrikt tillsammans med förslag till samlade åtgärder för regeringen, som i väsentliga delar redovisas i denna motion. De presenterade förslagen gör inte anspråk på att i alla delar vara genomarbetade eller exakt kostnadsberäknade. Vi anser emellertid att de är värda att prövas och kan dessutom utgöra en grund för de åtgärder som måste komma till stånd från centralt håll. Problemens omfattning nödvändiggör ett samlat grepp för att kunna lösas. Redan nu är jämte det hårdast drabbade länet i landet. Särskilda arbetsmarknadspolitiska åtgärder för Även om nu har fått ökade medel för beredskapsarbeten och kommuner, landsting, statliga myndigheter och enskilda företag ansträngt sig till det yttersta, så har det visat sig att det finns bestämmelser som hindrar en praktisk och lämplig användning av beredskapsmedlen. Med vissa förändringar skulle man från länets sida ha kunnat åstadkomma ännu fler beredskapsarbeten. har t. ex. kunnat erbjuda beredskapsarbeten för ytterligare ett 50-tal ungdomar om detta hade fått ske på mindre än heltid (). Bestämmelserna om att beredskapsarbeten för arbetslös ungdom endast kan utgå vid heltidsanställning har lagt hinder i vägen för detta. Borttagandet av projekteringsbidrag är ett annat exempel på hinder som försvårar länets möjligheter att starta fler beredskapsarbeten. Genom detta har planeringsberedskapen för att få i gång beredskapsprojekt avsevärt försämrats. Likaså har kommunernas möjlighet att tidigarelägga skolbyggen försämrats efter det att statsbidrag för beredskapsarbete borttagits. Ett annat hinder är de höga investeringskostnaderna för beredskapsarbeten i . Det f. n. låga tilläggsbidraget täcker endast en liten del av kostnaderna. Vi anser därför att tilläggsbidraget bör få utgå med högre procentsats i . I en så besvärlig situation som f. n. befinner sig i borde alla möjligheter till arbetsmarknadsåtgärder vidtas. Bestämmelser och regler som lägger hinder i vägen för en smidig användning av beredskapsmedel bör luckras upp. Likaså bör beredskapsmedel kunna utgå till projekt som annars inte är berättigade till beredskapsmedel. Vi föreslår att regeringen upptar förhandlingar med länsarbetsnämnden samt de fackliga organisationerna i länet i syfte att förbättra och vidga möjligheterna till användning av beredskapsmedel i . Försök med ökat fackligt deltagande i arbetslöshetsbekämpande syfte i har genom omfattande insatser medverkat i arbetet att söka komma till rätta med sysselsättningsproblemen i länet. Under arbetets gång har man kunnat konstatera att det finns många regler och bestämmelser som hindrar mjuka och okonventionella lösningar. De fackliga organisationerna besitter kunskap och erfarenhet som inte alls eller till mycket liten del utnyttjas. har därför föreslagit att fackliga organisationer skall ges betydligt bättre möjligheter att medverka till att fler beredskapsarbetsplatser, praktikplatser m. m. kan anskaffäs. Stöd av AMS-medel bör exempelvis kunna utgå till fackliga avdelningar för medverkan vid framtagandet av fler beredskapsarbetsplatser. Ett annat förslag som har tagit fram är inrättande av arbetslöshetsombud vid LO-sektionerna med uppgift att ta sig an de arbetslösas problem. Dessa ombud borde kunna finansieras genom beredskapsmedel. Arbetsuppgiften för arbetslöshetsombuden skulle bestå i att aktivera arbetslösa, ordna arbetsmarknadsinformation m. m., föra fram och föreslå åtgärder i fråga om akuta problem bland de arbetslösa. Beredskapsanställningen av dessa ombud bör innefatta eller föregås av utbildning. Med fördel borde det kunna ske i AMS regi. har arbetslösheten, som redan tidigare låg på en mycket hög nivå, ökat kraftigt. är platstillgången mycket begränsad. I länsarbetsnämndens redogörelse för arbetsmarknadsutsikterna framhålls: Platstillgången var fortsatt mycket begränsad. Under månaden nyanmäldes 700 platser, varav endast 50 inom tillverkningsindustrin. Av de platser, som fanns anmälda vid arbetsförmedlingarna in , avsåg blott tolv platser arbete på heltid , utan krav på särskild utbildning eller erfarenhet. Av dessa tolv platser gällde hälften barnpassning. Antalet långtidsarbetslösa är mycket stor och fortsätter att öka. Långtidsarbetslösheten är nu (4 500 personer) mot föregående år. Utstämplingen ur arbetslöshetsförsäkringen är redan nu omfattande och beräknas öka med 700 personer . Enligt länsarbetsnämndens uppgift har jämsides med den längsta genomsnittliga arbetslösheten. Den fortsatta mycket höga arbetslösheten och den ytterst begränsade tillgången på arbete kräver kraftfulla åtgärder. Den värmländska arbetsmarknaden måste förstärkas och arbeten skapas som svarar mot de arbetssökandes behov. I det här läget är det ytterst angeläget att arbetsförmedlingarna ges tillräckliga resurser. I budgetpropositionen anvisar regeringen medel för tillfälliga personalförstärkningar. Av detta anslag föreslås 10 milj. kr. för att förstärka just arbetsförmedlingen med extra personal och 7,4 milj. kr. till det direkta förmedlingsarbetet. Vid fördelning av extra tjänster samt medel för fördelningsinsatser bör hänsyn tas till läns svåra sysselsättningsläge. Det är också önskvärt att arbetsförmedlingskontor öppnas i de kommuner där sådana saknas. Det gäller framför allt kommuner med akuta närings- eller arbetsmarknadsproblem. Regeringen har i sin budgetproposition, liksom i den ekonomisk-politiska propositionen, kraftigt förstärkt resurserna för arbetsmarknadsutbildningen. Vi anser att det svåra arbetsmarknadsläget och den höga arbetslösheten i länet bör föranleda att en ökad del av dessa resurser kommer till del. Därvid bör möjligheterna till ökad samverkan med den gymnasiala yrkesutbildningen uppmärksammas. Möjligheterna för AMS att kunna få köpa in sig på enstaka platser i gymnasiet bör undersökas. Vi vill i detta sammanhang återigen peka på möjligheterna till samverkan över i den s. k. Arvika-Kongsvingerregionen. Sådan samverkan planeras av de svenska och norska regionala arbetsmarknadsmyndigheterna och den bör få nödvändigt centralt stöd. För del bör särskilt utbildning av personer som friställts från industriell verksamhet uppmärksammas. Det gäller bl. a. unga kvinnor vars förvärvsgrad är mycket lägre än de yngre männens. Okade insatser för arbetshandikappade Särskilt viktiga blir de arbetsmarknadspolitiska insatserna för att lösa de svårplacerades problem i ett län som med hög arbetslöshet och ogynnsam åldersfördelning. Det är beklagligt att skyddad verksamhet helt saknas i östra . Det är därför nödvändigt att den regionala arbete får resurser att snabbt bygga ut verksamheten i denna del av länet. Särskilda insatser för ungdom Det är viktigare än någonsin att både reguljära och okonventionella arbetsmarknadspolitiska insatser prövas för att skapa arbetstillfällen åt länets ungdomar. Vi föreslår därför att resurser ställs till förfogande, vilka gör det möjligt att pröva och utveckla de förslag som bl. a. Värmlandsdelegationens ungdomsgrupp presenterat. Vi vill också peka på projektet med utbildning för ungdomar som vill bli egna företagare och projektet för försöksverksamhet med lägerskola för ungdomar med sociala handikapp. Inom miljövården krävs i allt högre grad arbetsinsatser av typen lövslyröjning och kalkning av sjöar. Även andra projekt bör kunna aktualiseras på detta viktiga område. Särskilda insatser inom kommuner och landsting Det ekonomiska utrymmet för kommuner och landsting att sköta sina åtaganden minskar i takt med det hårdnande ekonomiska läget. Senaste årens borgerliga regeringar har kraftigt försvagat kommunernas och landstingens verksamhetsutrymme. I detta läge har tvingats att minska vissa av sina investeringar och senarelägga flera angelägna sjukhemsoch vårdcentralbyggen. Vi har i våra tidigare motioner ställt krav på statlig medverkan för att dels tidigarelägga sjukhemsbyggen, dels ta upp förhandlingar med om lämplig finansiering av dessa objekt. Vi upprepar våra krav även . Bland de sjukhem som bedömer kunna tidigareläggas finns sjukhemmen i , och . Utöver dessa sjukhem finns ett antal vårdcentraler som också kan tidigareläggas. De åtgärder vi här föreslår inom kommuner och landsting bör utformas med utgångspunkt i bl. a. följande krav: Ökad tillgång på samhällsservice och möjligheter att erbjuda invånarna trygghet och omsorg. Ökad sysselsättning inom byggsektorn - byggnadsarbetare, projektorer och byggtekniker i övrigt. Ökat utbud av varaktig sysselsättning. Så långt möjligt en jämn fördelning över länet av såväl tillkommande byggsysselsättning som varaktig sysselsättning inom vårdsektorn. Dessa krav skulle kunna uppfyllas genom ett program för tidigareläggning av landstingskommunala investeringar. Genomförandet av ett program för tidigareläggning av landstingskommunala projekt har tidigare beslutats för . Därvid har det fastlagts att verksamheten bör genomföras under statlig medverkan. I anslutning till behandling av landstingspaketet för framhölls att, i den mån en situation som svarar mot det aktuella läget i skulle drabba andra delar av landet, skulle motsvarande tidigareläggningsprogram kunna aktualiseras. Läget i är nu så allvarligt att ett program av här föreslagna inriktning är mera motiverat än . En förutsättning för att skall kunna bära de ökade investeringskostnader som följer av en tidigareläggning av byggnadsarbetena är att de utförs som beredskapsarbeten. Därvid torde förhöjda statsbidrag böra utgå i enlighet med vad som tidigare förekommit för . Även de värmländska kommunernas utbyggnadsbehov är stort. Enligt länsarbetsnämndens sammanställning finns det ett 80-tal objekt framtagna med en sammanlagd kostnad på drygt 120 milj. kr. Med hänvisning till de positiva sysselsättningseffekter - inte minst med tanke på dess regionala spridning - som tidigareläggning av investeringsobjekt medför, föreslås därför att regeringen upptar förhandlingar med Värm lands läns landsting om ovan föreslagna objekt. Vidare bör överläggningar mellan regeringen och berörda kommuner tas upp om tidigareläggning av vissa ny- och ombyggnader av skolor och allmänna samlingslokaler inom områden med stora sysselsättningssvårigheter. Transportkostnaden väger tungt inom många branscher som finns representerade i länet. Ett eftersatt vägunderhåll får även i övrigt många negativa konsekvenser. För dem som yrkesmässigt trafikerar våra vägar innebär dåliga vägar även dålig arbetsmiljö. Ett eftersatt vägunderhåll innebär inte bara kapitalförstöring av vägarna utan även av de fordon som trafikerar dessa vägar. Dåliga vägar leder till högre energiförbrukning. Genom sämre vägunderhåll ökar transporttiderna och därmed transportkostnaderna. Detta har särskild betydelse för den tunga industrin i glesbygd och för skogsnäringen. Genom en ökad medelstilldelning till vägunderhållet bör de mest påtagliga negativa konsekvenserna för de anställda, för trafikanterna och för näringslivet kunna motverkas. Utöver de väganslag som tillgodoses i regeringens förslag föreslår vi att regeringen beviljar medel till projektering och byggande av vägen Mossfallet-Rämmen. Vägen har stor betydelse för transporterna mellan de värmländska stålorterna och övriga Bergslagen. I långtidsplanering finns endast ett fåtal objekt inlagda som berör . De få som är aktuella har dessutom till stor del getts igångsättningstillstånd efter regeringens investeringspaket, som presenterades i den ekonomisk-politiska propositionen . Enligt en undersökning som i genomfört skulle det finnas behov av byggande av kontorshus för lantmäterimyndigheten i , renovering av kasernlokaler på I 2 i och renovering av fängelset i . Samtliga dessa objekt är förprojekterade och kan med kort varsel påbörjas. Dessutom har högskolan i behov av nya lokaler för teknisk och naturvetenskaplig utbildning. Enligt vår uppfattning är det viktigt att högskolan i får sitt lokalbehov tillgodosett inte minst utifrån de behov av tekniska forsknings- och utvecklingsinsatser som den värmländska industrin har. Med hänvisning till behovet av byggnadssysselsättning i bör regeringen ge i uppdrag att intensifiera projekteringen av angelägna reparations-, om- och tillbyggnadsbehov i . Dessutom bör högskolans lokalbehov få ökad prioritet. Särskilda regionalpolitiska åtgärder för En utvärdering som har gjorts om Stiftelsen Industricentras verksamhet visar att positiva effekter har uppnåtts. Vi har i tidigare motioner framhållit att inrättandet av industricentra bör vara en verksam och riktig regionalpolitisk insats i och även framfört krav på att ett statligt industricentrum bör uppföras i . Vi föreslår än en gång att beslutar om att ett industricentrum förläggs till . Enligt gällande ordning ankommer det därefter på regeringen att besluta om tidpunkten för bygget liksom om kapitaltillskott och regionalpolitisk! stöd till stiftelsen för finansiering av verksamheten. Decentralisering och statlig verksamhet beslut om målsättningarna för utlokalisering av central statlig verksamhet till har inte uppnåtts. De pågående rationaliseringsoch besparingssträvandena kommer dessutom med stor sannolikhet att innebära att effekten av den genomförda utlokaliseringen blir mindre än beräknat. har behovet av insatser ökat. I försvarets förvaltningsbyggnad Karolinen i står fortfarande ett stort antal rum tomma. Vi hälsar med tillfredsställelse att vapenfrinämnden nu föreslås bli lokaliserad till . Denna lokalisering räcker emellertid inte för att den tidigare målsättningen om antalet centrala statliga arbetstillfällen skall uppnås. Vårt tidigare förslag om att regeringen bör ge decentraliseringsdelegationen i uppdrag att komma med förslag om lokaliseringsobjekt äger därför fortsatt giltighet. Med hänvisning till ovanstående begär vi ånyo att regeringen ger den statliga decentraliseringsdelegationen i uppdrag att komma med förslag om lämpliga lokaliseringsobjekt. Okad satsning på turism är genom sin närhet till befolkningstäta områden i Syd- och och genom de goda förutsättningarna för såväl vinter- som sommarrekreation lämpligt för turism. Ett flertal lovande projekt finns. För att de skall kunna realiseras krävs dock en generös tillämpning av gällande regler för lokaliseringsstöd.