mot · G6022338 · 1983-04-13 00:00:00 — 1982/83:2338 m. fl. Vissa varvsfrågor, m. m. 1982/83:147) I vår tidigare partimotion om varven 1978/79:137 gjorde vi, mot bakgrund av de i motionen redovisade marknadsbedömningarna och samhällsekonomiska analyserna, en uppskattning av den potentiella marknaden för nybyggnadsvarven. Vi ansåg en halvering av kapaciteten vid nybyggnad svarven till 6 miljoner direkta arbetstimmar vara den mest realistiska utgångspunkten för en omstrukturering av den svenska varvsindustrin. Kapacitetsnedskärningen förutsattes ske genom att driften vid två storvarv upphörde. En neddragning av kapaciteten vid samtliga storvarv och därmed ett bibehållande av de dåvarande företagsenheterna fann vi företagsekonomiskt oförsvarbart. De bedömningar vi den gången gjorde har visat sig vara korrekta. Även riksdagsmajoriteten har sedan tagit konsekvenserna av svåra ekonomiska förluster och lagt ned ett storvarv. Denna insikt om behovet av nedskärningar inom varvsindustrin har kommit av ovisshet, ineffektivitet och vånda, och efter det att ca 15500 milj. kr. Regeringen föreslår nu att två storvarv skall reduceras med vardera. Den statliga näringspolitikens uppgift bör vara att ange ramarna för den ekonomiska verksamheten. Staten skall främja tillväxt och sysselsättning generellt och inom olika branscher. Strukturproblemen kan inte avhjälpas genom upprepade statliga förlusttäckningsbidrag till krisbranscher och krisföretag. Företag utan överlevnadsmöjligheter måste få läggas ned. Även om näringspolitiken bör vara generell, kan selektiva insatser inte helt undvaras. Dessa bör komma i fråga endast för att överbrygga tillfälliga kriser eller för att underlätta en nödvändig strukturomvandling. Statens omfattande engagemang i olönsamma företag och branscher bör begränsas. I lönsamma företag, som staten äger helt eller delvis, bör staten successivt avveckla sina intressen. Dessa företags framtidsmöjligheter säkras bäst, om de tvingas anpassa sig till marknadens krav. Underskottet i statsbudgeten medför att den betydande återhållsamheten i statens utgifter måste genomsyra hela det politiska arbetet. antog i stort sett Svenska Varvs strukturplan. 1 1982/83.3 sami. Denna sirukturplan skulle realiseras . I näringsutskottcts betänkande 1979/80:69 s. 13, femte stycket, hävdar utskottet: Liksom regeringen ansåg utskottet att bör visa lönsamhet . En ytterligare fortsatt satsning av statliga medel som stöd till varven är oförsvarlig från industripolitiska och samhällsekonomiska utgångspunkter. Våra ekonomiska resurser bör i stället satsas på näringsgrenar med goda framtidsutsikter. En långsiktig och realistisk strukturplan måste därför fastställas för Svenska Varv. Framtidsutsikterna för varvsnäringen är utomordentligt dystra. För att och Uddevallavarvet skall kunna lyckas behövs enligt varvsexpertis betydande effektivitetshöjningar och en icke oväsentlig förbättring av marknaden. Affärsområdena innebär betydande högrisksatsningar med tämligen små möjligheter till några väsentliga vinster. Det råder även ett betydande överskott på tonnage exkl. befintlig orderstock. Varvens kapacitet är ungefär dubbelt så stor som det förväntade nybeställningsbehovet förmodas bli under större delen av . Risken är dessutom betydande för att varvsnäringen i olika länder kommer att få betydande statssubventioner och därmed öka eller konservera överkapaciteten. Både och behöver nya order för att klara sysselsättningen på resp. varv. Mot denna bakgrund bedömer Svenska Varv att fartygsproduktionen vid och Uddevallavarvet inte kan drivas vidare utan fortsatt betydande subventionering. Om endast ett varv läggs ned, borde avvecklingen av befintliga orderstockar kunna ske på ett rationellare sätt än om bägge läggs ned på samma gång. Regeringen föreslår att ingetdera av de stora nybyggnadsvarven skall läggas ned. Däremot föreslås en reduktion av verksamhetsvolymen vid och Uddevallavarvet komma till stånd. Denna metod att begränsa kapaciteten inom Svenska Varv har vi redan tidigare vid ett antal tillfällen motsatt oss. Vi bedömer att den sämsta metoden att reducera kapaciteten för de svenska storvarven är att skära ned en bit på samtliga varv. Metoden är kanske politiskt bekväm, men företagsekonomiskt förkastlig. Enligt vår uppfattning bör således ett av de bägge varven läggas ned. Även om regionala hänsyn måste tas måste dock ytterst de affärsmässiga bedömningarna vara avgörande. I annat fall kan bägge varvens överlevnad äventyras även på ganska kort sikt. Vilket varv som bör läggas ned bör det ankomma på styrelsen för Svenska Varv att lämna förslag om. Den bör vara bäst skickad att göra den bedömningen. Om förutsättningarna för att driva det kvarstående varvet vidare - i enlighet med strukturplanens krav på lönsamhet senast - inte kan uppfyllas, bör styrelsen för Svenska Varv ta konsekvenserna av detta. Detta innebär att det kvarvarande varvet kan komma att dras ned i kapacitet ytterligare inom en nära föreslående framtid och även läggas ned om inte företagsekonomisk lönsamhet bedöms kunna uppnås trots de statliga generella subventioner som utgår. Propositionen föreslår att staten av Svenska Varv skall köpa samtliga aktier i till det bokförda värdet 23 milj. kr. Vi godtar den föreslagna förändringen men motsätter oss formerna för densamma. Det pris som enligt propositionen skall betals ur statskassan har inget som helst att göra med värdet på företaget. Vid en värdering av tillgångarna framkommer förmögenheten som starkt negativ - vilket framgår av propositionen. Med anledning av detta föreslår vi att statsmakten skall överta nämnda aktier för en symbolisk summa av . Propositionen föreslår vidare att skall erhålla ett kapitaltillskott på 3000 milj. kr. De olika delsummorna fördelar sig på 841 milj. kr. i förlusttäckning , 769 milj. kr. i förlusttäckning , 1040 milj. kr. "till regeringens förfogande och en höjning av det egna kapitalet med ytterligare 350 milj. kr. Det bokförda värdet på de båtar som ingår i företaget är 3638 milj. kr. Marknadsvärdet bedöms vara 1 200 milj. kr. Regeringen hävdar i propositionen på s. 42: Det samlade underskottet beräknas till 1986 uppgå till ca 2000 milj. kr. Fartygen bedöms kunna säljas vid periodens slut till priser som täcker det nuvarande bokförda värdet. Nuvärdet av bedömda förluster uppgår till ca 1500 milj. kr. Denna förlust skall jämföras med bedömda förluster vid en omedelbar avveckling av flottan, vilket beräknas till 2400 milj. kr. i form av realisationsförluster och utlösen av inbefraktningsavtal. Dessa förhoppningar om stigande fartygsvärden som motiv för fortsatt förlusttäckning känns på ett obehagligt sätt igen från tidigare varvspropositioner. De föreslagna kapitaltillskotten i Zenith överstiger, enligt regeringens egna bedömningar, den förmodade kapitalåtgången i storleksordningen 650 milj. kr. Det finns all anledning att ifrågasätta om de utomordentligt stora förluster som en fortsatt drift medför kan kompenseras genom höjda försäljningsvärden på fartygen. Av dessa skäl vill vi begränsa kapitaltillskottet till till 1 610 milj. kr. motsvarande beräknad förlusttäckning . Klarar inte ledningen av att avveckla fartygsengagemangen inom dessa ekonomiska ramar åligger det styrelse och företagsledning att möjligt försätta företaget i konkurs, varefter fartygsinnehaven avvecklas och konstaterade förluster täcks. 11 Rikulttgen 1982183. Vid en försäljning av Zenith AB:s fartygsinnehav anser vi det vara befogat att svensk sjöfartsnäring i första hand skall erbjudas att förvärva dessa fartyg. Detta skulle kunna medföra att trycket på den svenska sjöfartsnäringen med åtföljande sysselsättningsproblem för personalen skulle kunna lindras i någon mån. För att ytterligare söka vidga förutsättningarna för att bibehålla fartygen i svensk ägo bör även möjligheten av en börsintroduktion av ett antal mindre rederier, med fartyg förvärvade från , enligt den s. k. Salénsmodellen prövas. Vi anser att bör göra ett uttalande till regeringen med den innebörden. I Svenska Varv finns ett antal företagsenheter som hänförts till den s. k. kommersiella sektorn. Dessa företag är lönsamma och har hyggliga framtidsutsikter. Enligt vår uppfattning skulle dessa enheter må väsentligt bättre, om de avskildes från företagsgruppen och erhöll nya ägare med friskt kapital och fick en företagsledning som kunde koncentrera sig på utvecklingen av företagen. Inom den kommersiella sektorn återfinns f. n. , /Ångteknik och /. Till den kommersiella sektorn kan möjligen även City varvet hänföras. Vi har låtit genomföra en extern professionell bedömning av vad nämnda företag skulle kunna tänkas värderas till på . Denna värdering har gjorts bl. a. genom en jämförelse med värderingen av den finska varvskoncernen vid dess introduktion på fondbörsen. Denna värdering landar på en totalsumma av 6700 milj. kr. Med hänvisning till det trängda statsfinansiella läget och att dessa företag skulle komma att fungera bättre i en mer positiv och utvecklingsvänlig miljö, föreslår vi därför att de var för sig eller tillsammans börsintroduceras eller på annat sätt avyttras till andra ägargrupper. Likviden vid försäljningen av dessa företag skulle minska Svenska Varvs kapitalbehov. Återstående företagsenheter inom Svenska Varv skall självfallet uppfylla strukturplanens krav på att uppnå lönsamhet . Bedömer företagsledning och styrelse att detta inte är möjligt åligger det desamma att läggas ned, sälja eller på annat sätt frångå engagemangen i nämnda enheter. Självfallet måste vid en så omfattande bantning av Svenska Varvsgruppens omfattning detta påverka koncernledningen och koncernfunktionernas storlek. En nedbantning och kostnadsreduktion inom dessa enheter bör självfallet följa. Kreditgarantier får f. n. beviljas för: Lån sorn svenska varvsföretag tar upp för att finansiera krediter till beställare av fartyg eller större ombyggnad av fartyg (refmansieringslån med max. av priset), 2. lån som beställare tar upp för att betala fartyg under byggnad eller för levererade fartyg (beställarens lån om max av priset), 3. lån, som svenska varvsföretag tar upp för att finansiera beställda fartyg under byggnad eller större ombyggnader (fartygsbyggnadslån om max av priset). Regeringen föreslår nu att garantiramen, som f. n. uppgår till 23 665 milj. kr. skall utökas till ett sammanlagt belopp av högst 30000 milj. kr. Vi är väl medvetna om att gjorda utfästelser och devalveringseffekter medför att nuvarande ram i det närmaste är fulltecknad. bör man ta i beaktande de omfattande kreditrisker som tas. Vidare måste också beaktas att vid en nedläggning av ett av nybyggnadsvarven och en eventuell ytterligare bantning av det kvarvarande nybyggnadsvarvet behovet av nya kreditgarantier borde minska. bör därför ge regeringen i uppdrag att återkomma med nytt förslag till ram för kreditgarantier. Med hänvisning till de omfattande kreditrisker statsmakten på detta sätt påtar sig och har påtagit sig är det av central betydelse att en skärpt kreditgarantiprövning tillämpas i syfte att nedbringa risktagandet. Vi föreslår att gör ett uttalande med den innebörden. Enligt propositionen skall olika svenska varv utöver övriga stödformer - - få avskrivningslån med ett belopp motsvarande . Detta skall ske intill en nivå motsvarande med nu gällande villkor för lånen för de mindre och medelstora varven. Vi ställer oss ytterst tveksamma till statssubventioner relaterade till det direkta antalet produktionstimmar. Vi vill därför ersätta avskrivningslånen med lånegarantier i syfte att mildra effekterna av kapacitetsminskningen inom varvsnäringen. I och med att avskrivningslånen existerar kommer vi fortsättningsvis att acceptera att de relateras till antalet produktionstimmar för att inte störa genomförandet av de redan påbörjade strukturförändringarna inom olika företagsenheter. Kostnaderna för dessa lånegarantier får speciellt med tanke på subventionsinslaget - täckas vartefter de uppstår på resp. års budget. Vi delar regeringens bedömning att soliditeten inom återstoden av borde kunna begränsas till . Jämfört med regeringens förslag lägger vi ned ett av de stora nybyggnadsvarven. Därutöver säljer vi ut delar av företagsgruppen som innebär ett tillskott i storleksordningen 600-700 milj. kr. Den efter nedläggningar och utförsäljningar radikalt minskade balansomslutningen medför att det erforderliga kapitaltillskottet för att uppnå soliditet minskar. som kostnaderna för nedläggningen av ett helt storvarv ökar kapitalbehovet. Slutresultatet av detta blir att ett kapitaltillskott till Svenska Varv i storleksordningen 1 500 milj. kr. borde vara fullt tillräckligt för att uppnå eftersträvad soliditet. 1 och med att varvskapaciteten enligt vår uppläggning minskar mer än i regeringens förslag minskar kostnaderna för den statsstödda exportkreditgivningen med ett belopp av uppskattningsvis minst 100 milj. kr. Regeringen redovisar i proposition 1982/83: 147 förslag till neddragningar av verksamheten vid varven. läggs förslag om särskilda arbetsmarknadspolitiska åtgärder i och . Moderata samlingspartiet anser, som tidigare anförts, att styrelsen och koncernledningen för Svenska Varv på företagsekonomiska grunder skall avgöra vilket varv som skall läggas ned. Det är därför inte möjligt att bedöma vilka arbetsmarknadspolitiska insatser som kommer att behövas. Regeringen bör återkomma till när det står klart vilka sysselsättningskonsekvenser som uppstår. bör emellertid redan nu fastställa riktlinjer för kommande insatser. Dessa måste utformas så att de stimulerar till yrkesmässig och geografisk rörlighet för de varvsanställda. De tankar som låg bakom beslut att införa omställningsbidraget måste vidareutvecklas. Övergången till nya jobb får inte hindras av att stödinsatserna förutsätter garanterade lönenivåer. De resurser för arbetsförmedling som finns tillgängliga måste användas effektivt, sä att det blir möjligt att avdela särskild förmedlingspersonal för varven. De erfarenheter som vunnits i samband med nedläggningen av Öresundsvarvet i måste tas till vara. De förutsägelser cm .irhetsmarknadskollapser m.m. som gjordes innan nedläggningen påbörjades har kommit på skam. trots de misstag som begåtts, betydligt bättre än någon vågade hoppas på. Mot bakgrund av vad som ovan anförts hemställs 1. att med avslag på propositionen hos regeringen begär förslag till ändrade riktlinjer för stöd till svensk varvsindustri i enlighet med vad som i motionen anförts, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om nedläggning av minst ett nybyggnadsvarv. 3. att avslår propositionens förslag att till Förvärv av Svenska Varv AB:s aktier i på tilläggsbudget lil till statsbudgeten för /83 under fjortonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av , 4. att avslår propositionens förslag att till Tillskott till på tilläggsbudget III till statsbudgeten för /83 under fjortonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av , 5. att hos regeringen begär ett nytt förslag till avveckling av och förlusttäckning för i enlighet med vad som i motionen anförts, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om börsintroduktion och försäljning av några av Svenska , 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om strukturplanens krav på lönsamhet , 8. att som sin mening uttalar att en skärpt prövning av nya fartygskreditgarantier skall ske i syfte att nedbringa risktagandet, 9. att hos regeringen begär förslag till ny ram för statliga garantier till svensk varvsindustri och till beställare av fartyg hos svenska varv i enlighet med vad som i motionen anförts, 10. att hos regeringen begär förslag till ersättning av föreslagna avskrivningslån till svensk varvsindustri i enlighet med vad som i motionen anförs, 11. att till Kapitaltillskott till på tilläggsbudget lil till statsbudgeten för /83 under fjortonde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av , 12. att till Kostnader för statsstödd exportkreditgivning avseende export av fartyg m.m. - med ändring av prop. 1982/ 83: 100, bil. 14, punkt B 17 under tolfte huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av , 13. att avslår regeringens förslag till arbetsmarknadspolitiska insatser på varvsorterna. 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om tidpunkten och allmänna riktlinjer för arbetsmarknadspolitiska insatser på varvsorterna. H. () () () () () L. () i () PER ()