mot · G70231 · 1983-10-26 00:00:00 — m. fl. Särskilda sysselsättningsåtgärder för /84 (prop. 1983/84:26) I motionen berörs frågan om landets skogsvård. Skogsvården behöver förbättras och kommunisterna har för avsikt att i annat sammanhang återkomma med synpunkter och förslag till en förbättrad skogsvårdspolitik. Med denna motion vill vi begränsa oss till att mot bakgrunden av den växande arbetslösheten rikta uppmärksamheten på de möjligheter till nya jobb som finns inom skogsvården. Staten måste initiera mera aktiva insatser, bl. a. förbättrad information och utbildningsinsatser för ökad rekrytering till manuellt skogsarbete. Gällande riktlinjer för skogsbruket lades fast . a. framhölls särskilt att skogsnäringen måste bidra till att uppfylla målen om full sysselsättning. Skogsvårdslagen utgör en god grund för att uppnå en god skogsvård. Problemet är att lagen i allt för liten utsträckning efterlevs. Härav följer att beräknade insatser för skogsvård inte fullföljs och att omfattande skogsvårdsinsatser inte kommer till utförande. Här finns alltså en betydande arbetsvolym för att skapa nya arbetstillfällen som framtidsresurser tryggas. Ett antal aktuella skäl talar för ökad statlig aktivitet på detta område: bristen på arbete för ungdom i skogslänen den långsiktiga nyttan av väsentligt bättre skogsvård behovet av virke dels till industrin, dels till inhemskt bränsle fördelarna med höjd råvarukvalitet och därmed bättre möjligheter till förädling förbud mot kemisk lövslybekämpning råder i princip. Saknas arbetskraft för skogsvård? F. n. utgår ett visst statligt stöd till skogsvård via skogsvårdsstyrelserna, som har att verka för att skogsbruket bedrivs på ett planmässigt sätt. Det är nu angeläget att dessa styrelser anmodar skogsägarna - även de mindre, privata skogsägarna - att bedriva skogsvård. Genom att organisera arbetslag i samarbete med arbetsmarknadsmyndigheterna bör skogsvårdsstyrelserna få resurser att direkt hjälpa till med arbetets utförande. Under senare års debatt om kemisk lövslyröjning och röjning har från skogsbolagen gjorts gällande att arbetskraft för röjning är svår att anskaffa. uppvisar skogslänen höga arbetslöshetssiffror. Föreställningen att man kan ta ett antal arbetslösa ungdomar direkt från gatan och skicka ut dem i skogen för skogsvård är helt orealistisk. Man måste hålla i minnet att skogsvård är ett kvalificerat arbete som kräver betydande kunskaper och praktik. Man frågar sig osökt: Vad har gjorts då det gäller utbildning och andra insatser för att t. ex. motivera arbetslösa, såväl ungdomar som andra, för olika former av skogsvårdsarbeten eller manuellt skogsarbete i allmänhet? Någon i verklig mening rejäl satsning på marknadsföring och insatser för utbildning har inte gjorts - trots arbetslösheten. Ett nära samarbete mellan skogsmyndigheter och arbetsmarknadsmyndigheter, liksom mellan fackliga organisationer och branschorganisationer centralt, regionalt och lokalt, borde öppna för flera nya arbetsmöjligheter inom skogsvården. Den i vissa skogslän påbörjade försöksverksamheten med skogsvårdscentra som gemensamt tar fram arbetsobjekt ute i distrikten och även kan ha entreprenadverksamhet för arbeten med röjning, gallring, stamkvistning, plantering och viss avverkning liksom med naturvårdsarbeten förtjänar att uppmärksammas. Det är angeläget att de sorn arbetar med skogsvård får en gedigen yrkesutbildning där teori varvas med praktik. Målsättningen bör vara att skapa goda arbetsvillkor och helårsanställning, varigenom de som skall arbeta i skogsvården med varaktigt arbete som grund kan få en trygg framtid. Att ge skogsvården karaktär av tillfälligt beredskapsarbete motverkar denna målsättning. Som bekant förfogar länsarbetsnämnderna över en utbildningsorganisation som klarar omfattande utbildningsinsatser även med kort varsel, och arbetsförmedlingarna med sitt omfattande kontaktnät kan hitta de lämpliga personerna. Man måste då också räkna med en förstärkning av skogsvårdsstyrelsemas personalresurser. Många nya jobb och samhällsekonomiska fördelar Härigenom skulle betydande samhällsekonomiska fördelar uppnås genom en bättre skogsvård, dvs. ett effektivare tillvaratagande av den enorma resurs som landets skogar utgör. Detta innebär också en långsiktig förbättring av virkesproduktionen med möjlighet till nya jobb såväl direkt i förädlingsindustrin som indirekt i den industri som tillverkar utrustning etc. Skogsvårdens nivå har direkt betydelse för de delar av skogsindustrin, vilka kan ge flest arbeten per given mängd råvara och driftsenergi. Den nödvändiga ökningen av aktiviteten borde också medföra att en effektivare skogsvård kan kombineras med att ta fram inhemska bränslen i samband med kraven på bränslealternativ till oljan. Med hänvisning till det anförda föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om mera aktiva insatser från statens sida i syfte att intensifiera skogsvården, bl. a. genom bättre information, ökad utbildning och rekrytering av personal. (vpk) (vpk)