mot · G6021470 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Höjt anslag till skogsvårdsstyrelserna Aktuella frågor i samhällsdebatt och i politiska sammanhang har varit olika problem kring skogsbruk och skogsindustri. Virkesförsörjning och brister i skogsvården har varit två av dessa problem, vilka ur flera aspekter kräver en acceptabel lösning. har fastslagits att skogen och skogsbruket har stor betydelse för vårt välstånd. Exporten av skogsindustriprodukter tillför landet väsentliga inkomster. Näringens importberoende är relativt ringa och dess positiva betydelse för bytesbalansen därmed stor. Näringen är också väsentlig för sysselsättningen inte minst i glest bebyggda delar av landet. Det påpekades också i samband med ändringen i skogsvårdslagen att det krävs kraftfulla skogvårdsinsatser i fråga om anläggning av ny skog, ungskogsröjning och gallring, för att de skogspolitiska målen skall uppnås. I proposition 1982/83:100 bil. 11 aviserar departementschefen att regeringen i en särskild proposition till kommer att föreslå åtgärder för en effektivare skogsvård och en ökad avverkning inför nästa säsong. I det sammanhanget skall också de frågor som hör samman med det statliga stödet till skogsbruket tas upp. I anledning av detta avvaktar vi dessa förslag men vill nu ta upp en fråga som berör skogsbruket i allra högsta grad och som vi ser oavhängig av vad som senare kommer att föreslås, nämligen anslaget till skogsvårdsstyrelserna. Skogsvårdsstyrelserna har som grunduppgift att utöva tillsyn över skogsvårdslagens efterlevnad. Till deras uppgifter hör också information och rådgivning. Tillståndet i våra skogsmarker är inte det bästa. Vid den återväxttaxering som företogs 1981 var andelen icke godtagbar areal av den taxerade skogsodlade arealen och av den självsådda . Därtill skall läggas den stora eftersläpning som råder när det gäller plant- och ungskogsröjningen. Detta ställer självfallet inte bara krav på en effektiv tillsyn, det kräver också ökad information och rådgivning. säger i sin anslagsframställning bl. a. att beho vet av insatser inom olika verksamhetsformer för /84 får nu liksom tidigare i huvudsak bedömas med utgångspunkt från tillgänglig information om skogstillståndet, och förändringar i skogstillståndet, samt skogsvårdsstyrelsernas bedömningar av behovet av resurser. Mot den bakgrunden anser det angeläget att skogsvårdsstyrelserna ges möjlighet att öka sina insatser för att höja ambitionsnivån i skogvården. ser det därför som sin skyldighet, trots kravet på återhållsamhet, att redovisa vilka resurser som krävs för att fullfölja den skogspolitik som har beslutats av statsmakterna. För /83 anslogs till skogsvårdsstyrelserna under myndighetsuppgifter . Vårt parti föreslog då en förhöjning av detta anslag med 20 milj. kr., medan socialdemokraterna i en partimotion föreslog en höjning med 10 milj. kr., vilket följdes upp med en reservation i jordbruksutskottets betänkande 1981/82:21. föreslår jordbruksministern ett anslag /84 som med 6 milj. kr. understiger den anslagsframställning som föreslogs i den reservation som hade som första namn. Det finns skäl att med instämmande citera vad som sades i denna reservation: Enligt utskottets mening måste skogsvårdsstyrelsernas resurser för myndighetsuppgifter i högre grad än förut inriktas på insatser av skilda slag för att åstadkomma en ökad virkesproduktion. Framför allt måste bättre återväxtåtgärder eftersträvas samt röjnings- och gallringsåtgärder i skogsbruket ökas i betydande grad. Även produktionshöjande åtgärder måste stimuleras. Dessa ambitioner i förening med kravet på intensifierade insatser för naturvård och uppföljning av den fysiska riksplaneringen m. m. fordrar ökade resurser för skogsvårdsstyrelsernas verksamhet med främst rådgivning, tillsyn enligt skogsvårdslagen, bidragsgivning och planering. Man säger också i reservationen att utskottet kan inte accep tera en sådan neddragning av resurserna att skogsvårdslagen inte kan fungera tillfredsställande i praktiken. 1 detta sammanhang kan man erinra om att anslagshöjningen från /82 utgjorde drygt 10 milj. kr. Vi har svårt att förstå den ändrade uppfattningen från socialdemokraternas sida i detta fall. Med tanke på skogsnäringens betydelse för vårt land och tillståndet i skogsnäringen, främst då i fråga om skogsvården, är det anslag som föreslås i budgetpropositionen inte till fyllest. Vi kan inte finna några skäl eller förändringar vilka skulle motivera ett annat synsätt på skogsvårdsstyrelsernas myndighetsuppgifter än vad både vpk och socialdemokraterna argumenterade för vid förra . Trots det samhällsekonomiskt och statsfinansiellt kärva läget vill vi i större utsträckning än vad som görs i budgetpropositionen tillmötesgå anslagsframställning. Vi är av den bestämda uppfattningen att det också är väl använda pengar, att de kommer att ge en rejäl återbäring i form av en bättre virkesförsörjning, skogsvård och ökad sysselsättning. Med hänvisning till det anförda och med ändring i proposition 1982/ 83:100 föreslås att under bil. 11, D 3 Skogsvårdsstyrelserna: Myndighetsuppgifterbeslutar anvisa ett med . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)