ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G702183 · 1983-11-22 00:00:00 — Fortsatt stöd för åtgärder för att ersätta olja, m. m. samt för investeringar inom energiområdet (prop. 1983/84:62) biträder i huvudsak det som regeringen anfört om fortsatt statligt stöd till oljeersättande åtgärder samt ett nytt investeringsprogram inom energiområdet 1984. Vi vill dock understryka att det är viktigt att statens stöd ges en sådan utformning att resurser inte i onödan satsas på projekt som är kommersiellt lönsamma och skulle ha kommit till stånd även utan stöd. Vi anser att en del av de föreslagna åtgärderna inte är tillräckligt belysta och motiverade ur den aspekten. a. gäller detta investeringsstödet till s. k. skogsbränsleterminaler där bränsleråvara och industriråvara separeras. Det finns mycket som tyder på att sådana terminaler är kommersiellt motiverade och bör kunna komma till stånd genom initiativ från skogsindustrin även utan investeringsstöd. Denna principiella ståndpunkt har relevans också för vad som sägs i propositionen beträffande stöd till värmepumpar. Enligt förslaget kommer inte s. k. frånluftsvärmepumpar att bli stödberättigade. Det kan medföra en icke acceptabel snedvridning av konkurrensen mellan tillverkare av produkter med samma energipolitiska effekt men baserad på olika teknik. Det finns såvitt vi kan se inte skäl att diskriminera någon viss teknisk lösning för värmepumpar. När det gäller regeringens finansieringsförslag är det enligt vår mening illa underbyggt. a. saknas i propositionen över huvud taget beräkningar som redovisar vilka intäkter de olika avgifterna totalt kan väntas ge. anser liksom tidigare att programmen för oljeersättning, forskning/utveckling och prospektering bör finansieras med avgift på oljeprodukter. Det är emellertid svårt att ta ställning till om de föreslagna avgiftsnivåerna är motiverade. Mycket tyder på att de leder till viss överfinansiering. Vi ser därför f. n. varken något energipolitiskt eller statsfinansiellt skäl att höja skatten på bensin. Om medel skulle saknas för att bedriva programmen i den omfattning beslutat, får regeringen återkomma med finansieringsförslag. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att uttalar sig för vad i motionen anförts beträffande oljeersättningsstödets utformning, 2. att avslår den föreslagna höjningen av bensinskatten. () ()
mot · G702189 · 1983-11-23 00:00:00 — och (prop. 1983/84:50) En grundläggande förutsättning för att vi skall kunna lösa ekonomiska problem och öka sysselsättningen är att vi värnar om den fria företagsamheten, som är livsnerven i svenskt näringsliv och nyckeln till den ökade effektivitet som är nödvändig för bättre ekonomi och ökad sysselsättning. Regeringens förslag om löntagarfonder har sin udd riktad mot den fria företagsamheten och medför också försämrad ekonomi för kommuner och landsting. Även för ett så litet län som kommer mycket stora summor att tas ut av företag, kommuner och enskilda. som enligt regeringen utgör uppbyggnadstiden för fonderna kommer i löpande penningvärde i storleksordningen en miljard att plockas ur den halländska ekonomin och tillföras fonderna eller minska kommunernas skatteintäkter. är ett småföretagarlän och det är många fördelar om det så förblir, men det innebär att mycket liten del av fondmedlen kommer att återföras till länet. Det är självklart att denna åderlåtning kommer att ha mycket negativ effekt på ekonomi och sysselsättning. I stället för löntagarfonder behöver en bättre och företagsvänligare näringspolitik, som stimulerar och underlättar utvecklingen av den fria företagsamheten och bättre brukande av länets tillgångar av naturresurser och energi. Inte minst gäller detta skogs- och jordbrukspolitiken. Med hänvisning till vad som ovan och i partimotion anförts i ämnet hemställs att beslutar att avslå proposition 1983/84:50. () ()
mot · G702193 · 1983-11-22 00:00:00 — m. fl. Förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /84 (prop. 1983/84:25) Regioninvest i representerar en tillämpning av offertprincipen inom . 1 ett inledningsskede är det lämpligt att samhället utnyttjar denna princip för att betala merkostnader i en verksamhet för att på ett meningsfullt sätt tillgodose t. ex. regionalpolitiska målsättningar. Det mål som dåvarande regeringen och fastställde för Regioninvest, då bolaget bildades , var att bolaget skulle gå in i utvecklingsbara företag som minoritetsägare. Syftet var att tillföra utvecklingsbara företag i kapital. Många av de norrbottniska företagen lider brist på eget kapital och detta har ibland varit hämmande för en positiv företagsutveckling. Det kapitaltillskott som Regioninvest skulle ge avsågs stimulera utvecklingsbara företag och produkter vilket skulle öka sysselsättningen inom industrin. Regioninvest har emellertid frångått den policy som inledningsvis präglade bolagets verksamhet. har Regioninvest uteslutande visat intresse för att få majoritetsandelar i olika företag och i de flesta fall bli helägare av företag. 1 flera avseenden har Regioninvest spelat en viktig roll för sysselsättningen i ett av arbetslöshet präglat län som . Dessvärre har företagets verksamhet lidit kraftig brist på ekonomisk planering, vilket också påverkat effektivitetten. Om Regioninvest hållit fast vid den policy som präglade bolaget hade ökade resurser kunnat avsättas för produktutveckling och nya verksamheter inom befintliga företag där Regioninvest hade minoritetsägande. Den handlingsplan som utarbetats har varit nödvändig. Enligt vår uppfattning skule emellertid planen även ha omfattat prövning av försäljning av vissa till bolaget hörande dotterbolag. De krav på lönsamhet och effektivitet i verksamheten som angetts som mål ansluter vi oss till. I en så omfattande verksamhet som Regioninvest måste samma krav på effektivitet finnas som inom hela Statsföretagsgruppen. Enligt vår mening måste insatserna för produktutveckling och marknadsföring syfta till att produktion som inte bedöms bli lönsam upphör. De kapacitetsminskningar sorn kan bli nödvändiga inom dotterföretagen i malmfältskommunerna måste mötas med regional- och näringspolitiska insatser. Annars kommer situationen på arbetsmarknaden i denna del av länet att kraftigt försämras. är sysselsättningsläget i malmfältskommunerna allvarligt och ett resultat av den situationen som präglar gruvnäringen. I arbetet med en handlingsplan för Regioninvest har uppenbart inte prövats huruvida traditionella regionalpolitiska medel är till fyllest för att utveckla bolagets verksamheter. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts beträffande Regioninvests framtida roll och utveckling. P. O. () ()
mot · G702196 · 1983-11-22 00:00:00 — m. fl. Förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /84 (prop. 1983/84:25) Genom beslut av inrättades och . Syftet med detta initiativ var att från främst regionalpolitiska utgångspunkter få till stånd en ytterligare stimulans och utvecklingsmöjlighet för produktionsidéer i de berörda länen. Verksamheten har helt varit inriktad på att tillgodose småföretagsamhet. I proposition nr 25 föreslås godkänna att statens aktier i och överlåts till . Motiven härför anges vara att bolagen har ett behov av förstärkta kontakter med andra organ som arbetar med kreditgivning. Med propositionens förslag skall det ankomma på Investeringsbanken att närmare organisera verksamheten och tillsätta ledningen. Enligt vår mening är inte bolagens verksamhet och inriktning sådan att det nu finns skäl att överlåta dem till Investeringsbanken. Med Investeringsbankens inriktning finns en påtaglig risk att man här skapar en stor byråkratisk överbyggnad om det över huvud skall vara möjligt för Z-Invest och AC-Invest att fullfölja inte minst sina småskaliga uppgifter inom regionalpolitiken. Enligt vår mening bör verksamheten få drivas vidare i nuvarande form till för att tillräcklig erfarenhet skall ha vunnits om behovet av förändrat ägarskap. Särskilt viktigt är att då kunna bevara bolagens lokala förankring. framöver bör enligt vår mening resurstillskott som tillgodoses av regionalpolitiska medel och via landstingen. Med stöd av det anförda hemställs att med avslag på vad som i proposition 1983/84:25 anförts beträffande och som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen. () ()
mot · G702198 · 1983-11-24 00:00:00 — Förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /84 (prop. 1983/84:25) I proposition 1983/84:25 framlägger regeringen förslag beträffande tilläggsbudget I till statsbudgeten för /84. Under tionde huvudtitelns rubrik B 4 Sysselsättningsskapande åtgärder behandlas kortfattat verksamheten vid landsarkivet i , registreringsbas i och Svensk arkivinformation i (SVAR). Föredraganden meddelar där sin avsikt att låta verksamheten vid SVAR fortgå oförändrad även och att 2 milj. kr. kommer att avsättas för detta ändamål. SVAR har utan tvivel en stor sysselsättningsbetydelse för västra delen av kommun. Propositionen bör därför bifallas på denna punkt. Emellertid finns det anledning att närmare utveckla hur framtiden bör gestaltas för SVAR. En organisatorisk samordning bör ske av registreringsbasen i och SVAR. bör uttala att så sker, även om en sådan samordning kan ta att fullfölja. Det är nödvändigt att SVAR organiseras som en långsiktig verksamhet. Den av föredraganden omnämnda arbetsgruppen har också uttalat att SVAR behövs. Problemet är dock att konstruera en finansiell lösning av verksamheten. Denna måste i sin tur baseras på en klart formulerad målsättning och inriktning av SVAR. Uppgiften måste vara att göra arkivuppgifter lättillgängliga både för institutioner, organisationer och enskilda. Intresset för genealogisk forskning är stort hos allmänheten . Detta intresse har också tagit sig uttryck i studieorganisationernas ökade satsning på området. Det bör också påpekas att en viss export av tjänster är möjlig, framför allt till . Emigrationsforskning har blivit mycket aktuell i , särskilt då i kretsar som har sin härstamning från . Den genealogiska marknaden är förhållandevis stor i och det har förekommit trevare från företag där som vill verka som återförsäljare till SVAR. Detta kräver dock helt andra resurser än vad SVAR förfogar över . Erforderliga medel måste anslås i uppbyggnadsskedet inte bara för löner utan också i lager och marknadsföringsresurser. Verksamheten måste få en kommersiell inriktning. Strävan måste vara att SVAR blir självbärande som det fyller sin roll i samhällets kulturservice. SVAR måste knytas till en för verksamheten passande huvudman. Även om normalt inte sysslar med kommersiell verksamhet förefaller det dock lämpligast att SVAR definitivt knyts till . Givetvis skall verksamheten vid SVAR drivas självständigt med egen budget och resultatansvar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om framtida inriktning, ekonomisering och huvudmannaskap för Svensk arkivinformation (SVAR) i .
mot · G702200 · 1983-11-24 00:00:00 — Även om denna tekniska form för det säkerhetspolitiska hotet nu ställer stora krav på förstärkning av delar av vårt försvar, får detta självfallet inte innebära att försvarets möjligheter att möta andra tekniska former för detta säkerhetspolitiska hot minskar. Ubåtskränkningarna utgör ett motiv för en förstärkning av försvaret i dess helhet. Mot denna bakgrund hemställs 1. att uttalar sig för vad som i motionen anförts rörande betydelsen av en ombyggnad av ubåtsjakthelikoptrar före utgången av , 2. att uttalar sig för vad som i motionen anförts om redovisning av möjligheterna till ett snabbare uppställande av en andra ubåtsskyddsstyrka, 3. att uttalar sig för vad som i motionen anförts om vikten av upprätthållandet av den långsiktiga beredskapen för invasionsförsvar. () () () () () ()
mot · G702201 · 1983-11-24 00:00:00 — 1983/84 201-203 m. fl. Förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /84 (prop. 1983/84:25) Bred utbildning i datafrågor Datateknikens utveckling och användning har hos många skapat tvekan och oro både vad gäller den personliga integriteten och samhällsutvecklingen i stort. Detta understryker behovet av ökad grundutbildning och allmän information om datatekniken. 1 vår motion 1983/84:140 angående vissa ekonomisk-politiska åtgärder skrev vi följande: Enligt vår uppfattning måste prioriteringarna inom utbildningsområdet, med tanke på de knappa resurser som står till förfogande, göras så att ungdomsskolan skyddas så långt det är möjligt. Vi menar att vuxenutbildningen måste förberedas för resursminskningar . Tillgängliga resurser måste satsas på att förbättra utbildningen om datafrågor såväl inom grund- och gymnasieskolan som inom och högskolor. Den breda utbildning i datafrågor som föreslås i propositionen genom exempelvis studiecirklar bör finansieras inom de anslag som redan beslutats för vuxenutbildning. Vi avvisar därför regeringens förslag att anvisa 3,5 milj. kr. för innevarande budgetår, som tilläggsbidrag till studiecirklar i datafrågor. Regeringen föreslår att ett riktat vuxenstudiestöd på 50 milj. kr. Stödet skall vara förbehållet arbetslösa sökande. Föredraganden erkänner i propositionens överväganden att detta strider mot grundtankarna i vuxenutbildningsreformen. Denna avsåg att ge vuxna förvärvsarbetande tillgång till överbryggande utbildning, förbättrad grundutbildning, återkommande utbildning etc.. Vi anser inte att det finns anledning att frångå denna syn på vuxenutbildningen. Det skall i första hand vara de vuxenstudiestödssökandes behov av och önskemål om den utbildning som de sökt som skall vara avgörande för stödets fördelning. Mot bakgrund av vad som ovan framförts hemställer vi 1. att beslutar att avslå propositionens förslag att till 1 1983/84. bred utbildning i datafrågor på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /84 anvisa ett anslag av , 2. att beslutar att avslå propositionens förslag om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa. () () () () () ()
mot · G702203 · 1983-11-23 00:00:00 — m. fl. Förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /84 (prop. 1983/84:25) Vi yrkar avslag på regeringens förslag om ersättning till med 38 milj. kr. Vi föreslår i stället att ger regeringen i uppdrag att med förhandla fram ett nytt förslag som innebär att Strump skiljs från Eiserkoncernen och att Strump blir ett fristående företag under Statsföretag eller någon annan konstruktion som innebär att företagsledningen finns i . Och att skälig ersättning utbetalas till Statsföretag för investeringar i strumpfabrik. Eiserledningen har sökt bemästra sina ekonomiska problem genom sammanslagningar. Det har inte givit något bra resultat några lyckosamma fusioner har vi inte sett. Den nu genomförda sammanslagningen av strumpfabrikerna i och anser vi inte heller lämplig. De båda fabrikerna har helt olika affärsidéer och har därmed bäst förutsättningar att lyckas var för sig. Att som föreslås använda statliga pengar till avveckling när positiva alternativ står till buds, avvisar vi på det bestämdaste. Poängteras bör att verksamheten i varit lönsam för Eiserkoncernen. Förra årets vinst var 1,2 milj. kr. redovisas fram till en vinst på samma belopp som för hela 1,2 milj. kr. Som skäl för sammanslagning anförs att det inte finns plats för båda fabrikerna på den svenska marknaden ett påstående som starkt kan ifrågasättas. Tilläggas bör också att det inte finns någon strumptillverkning vare sig i eller dit export av strumpor sker. Vi är inte heller övertygade om att den storleksrationalisering som föreslås är särskilt bra. Tvärtom synes de mindre företagen i branschen klara sig bättre. Enligt vår mening skulle en uppdelning på två företag, ett i (fristående) och ett i (kvar inom ) vara den bästa lösningen. De båda fabrikerna kan då utveckla sin egen särart. Det skulle också skapa förutsättningar för en framåtsyftande verksamhet i . Det blir då också möjligt att ha en produktutveckling som kan leda till att sortimentet breddas. Vi vill också påpeka att det nu också vore lämpligt att ta hem delar av eller hela produktionen av strumpor från Eisers fabrik i . Vid en konstruktion som innebär fortsatt drift i har kommunen förklarat sig villig att köpa fastigheten och göra de reparationer som erfordras. Från krävs då att Eiser Strump i får ett aktiekapital motsvarande vad som finns vid , där aktiekapitalet är 10 milj. kr. Vissa investeringar i förpackningsmaskiner är också motiverade, investeringar som har en mycket snabb återbetalning. Vårt förslag kan sammanfattas enligt följande: Eiser Strump i tillförs ett aktiekapital på 10 12 milj. kr. och blir ett självständigt företag. 4,5 milj. kr. skjuts till för investeringar. Viss produktion tas hem från till . Skälig ersättning till Statsföretag för investeringar i . Den totala summan bör då bli ungefär hälften av vad regeringen nu föreslår. Dessutom skapas förutsättningar för en långsiktig produktion i och . Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att beslutar avslå regeringens förslag i proposition 1983/84:25, 2. att beslutar begära att regeringen med förhandlar fram en lösning på sätt som skisserats i motionen. . ÅSLING (c) () () () ()
mot · G702206 · 1983-11-24 00:00:00 — och i (prop. 1983/84:50) I proposition 1983/84:50 lägger regeringen grunden till en ny ekonomisk politik. Genom lagstiftning vill man införa kollektiva löntagarfonder. De grundläggande ideologiska skiljelinjerna mellan och socialdemokraterna redovisas i partimotion. För norra medborgare, kommuner och innebär införandet av fonderna följande: Löntagarna skall visa återhållsamhet med lönekrav. 1 gengäld går del av företagens vinster in i fondsystemet. Följden blir minskade kommunala skatteintäkter som i en knapp ekonomisk situation kan tvinga kommuner och till nedskärningar i service eller till ökade skatter. Länets mindre företag och egenföretagare kommer inte att få någon nytta av löntagarfonderna. Däremot blir det en ekonomisk belastning genom ATP-avgiften även för denna företagskategori. Genom vinstdelningen undandras beskattningsbar bolagsskatt. För läns del uppgår detta belopp (1982) till 25 milj. kr., vilket betyder minskade skatteintäkter för kommunerna med 7,5 milj. kr. Den Finansiella effekten för kommunerna i länsdelen efter höjd ATPavgift blir enligt följande: Minskade skatteintäkter till kommunerna I tabellen redovisas de ATP-avgifter som på grund av fondsystemet skall betalas in av lönesumman till anställda och egenföretagare med utgångspunkt års penningvärde. I tabellen redovisas också minskningen av kommunala skatteintäkter på grund av ökade ATP-inbetalningar. Effekten för landsting och kommuner blir en förlust om . I detta läge skulle kommunerna vara tvungna att antingen höja utdebiteringen eller minska den kommunala servicen. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår proposition 1983/84:50. () ()
mot · G702207 · 1983-11-24 00:00:00 — i och (prop. 1983/84:50) är ett län där sysselsättningen är starkt präglad av en rad stora företag med stor inriktning på export. finns det en betydande och viktig del av näringslivet som är små och medelstora företag. De små och medelstora företagen har visat särskilda fördelar då det gäller deras konjunkturokänslighet och deras betydelse för den lokala närings- och regionalpolitiken. norra och västra delar är regioner där de små och medelstora företagen själva svarar för en mycket stor del av sysselsättningen. är just nu ett län som visar höga arbetslöshetstal. Särskilt höga är arbetslöshetssiffrorna då vi nu kan utläsa effekten av den nya regeringspolitiken. Löntagarna i är en av de stora förlorarna. De skall avstå av framtida löneuppgörelser för att bidra till att pengar frigörs. De kostnader som måste tas ut blir anmärkningsvärt stora. De finansiella effekterna består främst i att minskade kommunala skatteintäkter uppstår när ökade ATP-avgifter betalas till fonderna i stället för att utgå som avtalsenlig lön och därmed bli föremål för beskattning. Därav från: statsanställda 50 milj. kr. 3 milj. kr. 7 milj. kr. 5 milj. kr. 35 milj. kr. För hela länets kommuner innebär det ca 15 milj. kr./år i form av minskade skatteintäkter. Ser man på hur företagen drabbas och man bara räknar de företag i våra landskap som har mer än 50 anställda så finner man att totalt berörs 101 företag varav 55 i tillverkningsindustri. Det blir tillsammans 11 834 anställda varav 9 383 i tillverkningsindustrin. Ca 40 milj. kr. skall man betala i vinstdelningsavgift. Utöver de förluster som kommunerna gör enligt tabellen tillkommer även detta. skall därigenom med sina inbetalningar stå för stora summor, som betalas in till fonderna. Vad finns det i förslaget för garanti att dessa pengar kommer näringslivet i vårt län till godo? Innebär det att vi sänder pengar utanför vårt län? Då är förslaget dåligt även utifrån dessa utgångspunkter. För att skall utvecklas positivt erfordras inga kollektiva löntagarfonder. Det kan i stället finnas risk för att utvecklingen blir den motsatta. Vi anser att man skall slå vakt om den nuvarande biandekonomin och inom ramen för den arbeta för förbättringar i samhället. Att då införa ett nytt centralistiskt och byråkratiskt instrument anser vi helt felaktigt. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar avslå proposition 1983/84:50.
mot · G702208 · 1983-11-24 00:00:00 — 1983/84:50) En politik som med framgång skall kunna lösa ekonomiska problem och bidra till ökad sysselsättning måste bygga på den enskilda människans initiativförmåga och vilja att ta ansvar. För att klara målet arbete åt alla måste människors kunnande och engagemang liksom kapital och andra resurser utnyttjas på bästa sätt. Genom att regeringen lagt fram sitt förslag om löntagarfonder, mot en stark opinion i landet, riktas udden mot näringslivet och det bidrar också till att försämra kommunernas ekonomi. och kommun tillhör de län där skattekraften redan är bland den lägsta i landet. Genom löntagarfondsförslaget kommer, enligt den uträkning som gjort, från att tas ut 9 milj. kr. i ökade ATP-avgifter. Till detta kommer en minskad skatteintäkt på 3 milj. kr. Vinstdelningsavgiften blir knappast märkbar för länet och detta är naturligt med hänsyn till den näringslivsstruktur som dominerar. innebär detta också att det inte finns några större förutsättningar för att medel skall återföras från fonderna till företag på . är ett jordbrukar- och småföretagarlän och om länet skall få en positiv utveckling även krävs en satsning på små och medelstora företag och på jordbruket. Med stöd av vad som anförts ovan och i partimotion hemställs att avslår proposition 1983/84:50.