mot · G7022109 · 1983-01-01 00:00:00 — Statsbidragssystemet skall således enligt vara regionalt rättvist och lättöverskådligt, det skall ge möjlighet till flexibilitet och lokala anpassningar, det skall ge utrymme för personliga initiativ och föräldraledda verksamhetsformer. Skilda former av barnomsorg, i hemmen och i kommunala eller enskilda omsorgsformer, skall jämställas. I förhållande till de principer vill hävda för barnomsorg och statsbidragsgivning brister de nuvarande reglerna i flertalet avseenden. Vi föreslår därför att det statsbidragssystem som anslöt sig till 1981, införs fr. o. m. . Den besparing som därvid åstadkommes kan möjliggöra en utbyggnad av vårdnadsersättning . Då underhållsskyldig särlevande förälder inte fullgör att betala underhållsbidrag till sitt barn går samhället in och förskotterar eller fyller ut till Samhället övertar därmed barnets rätt att kräva ut underhållsbidraget. tillhörde av ensamföräldrarna förskottssystemet, eller 179 762 bidragsskyldiga föräldrar. Drygt 250 000 av samtliga barn uppbär bidragsförskott. Bidragsförskott utbetalas för barn om endast en av föräldrarna har vårdnaden eller om barnet står under vårdnad av annan än föräldrarna. Bidragsförskott kan också utgå när föräldrarna har gemensam vårdnad. Totalt beräknas anslaget efter återbetalning uppgå till 1 310 milj. kr. för /84, vilket är en nettoökning med 70 milj. kr. jämfört med innevarande budgetår. Ökningen beror på basbeloppshöjningen. Av budgetpropositionen framgår att av de utbetalade bidragsförskotten beräknas bli återbetalda. Det är en beräknad minskning av återbetalningen jämfört med förra budgetpropositionen. Det finns enligt vår mening anledning att verka för att återbetalningsfrekvensen höjs. (SOU 1981:51) anvisade för sin del olika modeller för att effektivisera kravverksamheten. Delar av kommitténs betänkanden är nu föremål för överväganden i . I avvaktan på mer genomgripande förändringar torde det enligt vår mening inom ramen för försäkringskassornas ordinarie verksamhet finnas utrymme för insatser för att höja återbetalningsnivån av bidragsförskotten. Om av de utbetalade bidragsförskotten betalas tillbaka är det möjligt att hålla nettoutbetalningen 10 milj. kr. /nivå, vilket jämfört med årets budgetproposition innebär en besparing med ca 80 milj. kr. Om återbetalningsprocenten kan höjas till innebär det en besparing med ca 290 milj. kr. Vår mening är att en återbetalning vid bör vara möjlig. Förvärvsavdraget är ett avdrag på inkomsten före skatteberäkning. Avdraget får göras av den som har hemmavarande barn och har förvärvsarbete. I fråga om makar krävs att båda har förvärvsarbete varvid maken med den lägsta inkomsten gör avdraget. Förvärvsavdraget som är . innebär ett skattebortfall om ca 800 milj. kr. Ca 950 000 inkomsttagare gör förvärvsavdrag. a. att förvärvsavdragets betydelse för den enskilda familjens ekonomi har minskat, vilket beror på den allmänna prisutvecklingen i kombination med att avdraget inte höjts sedan det fick sin nuvarande utformning . Det bästa totala utbytet av förvärvsavdraget har de familjer som på grund av skatteskalor och bidragsregler har höga marginaleffekter. Ur fördelningspolitisk synpunkt har förvärvsavdraget med sin konstruktion som ett avdrag på inkomsten mindre tilltalande utformning. som familjeekonomiska kommittén har utifrån olika utgångspunkter kommit fram till att det är möjligt att slopa förvärvsavdraget och omfördela pengarna inom barnstödet. Enligt vår mening bör förvärvsavdraget slopas, vilket innebär en statlig inkomstförstärkning på ca 800 milj. kr. Utvidgning av föräldraförsäkringens åldersgränser i vissa fall Föräldrapenning för tillfällig vård av barn utgår från till förälder som behöver avstå från förvärvsarbete i samband med sjukdom eller smitta hos barnet, sjukdom eller smitta hos barnets ordinarie vårdare eller besök i samhällets förebyggande barnhälsovård. Föräldrarna har rätt till föräldrapenning för tillfällig vård av barn under per barn och år, för barn som är . 1 det reformarbete som skett för att tillgodose förälders behov av kompensation i samband med vård av sjukt barn har några grupper kommit vid sidan: förståndshandikappade av sådan art att rehabiliteringen kräver extraordinära åtgärder, exempelvis föräldrarnas närvaro vid behandling på annan ort än hemorten, eller vid vård av barn i livets slutskede. har i sitt utredningsarbete Omsorger om handikappade påtalat behovet av en höjning av åldersgränsen för föräldrapenning vad gäller handikappade barn och ungdomar. Också anhörigvårdskommittén har i sitt delbetänkande Vårdbidrag för handikappade barn berört frågan liksom föräldraförsäkringsutredningen i sitt betänkande Enklare föräldraförsäkring. Ingen av utredningarna har dock lämnat något förslag på denna punkt. Vi återkommer till vårt i motion 1982/83:517 anförda krav om att dessa frågor vägs in i en fortsatt reformering av det ekonomiska stödet till barnfamiljerna. hänvisade i sitt betänkande SfU 1982/83:16 till den fortsatta beredningen av föräldraförsäkringsutredningens betänkande. Vi föreslår att regeringen ges i uppdrag att i de fortsatta övervägandena med anledning av tillgängligt familjepolitiskt utredningsmaterial noga pröva behoven för ovan nämnda grupper. Höjd sjukersättning för hemmamake Hemarbetandes ersättning vid sjukdom är orimligt låg. /dag är en ersättning som inte på något sätt står i proportion till det värde som den hemarbetandes insats innebär. Enligt vår mening är det ett minimikrav att ersättningsnivån åtminstone höjs upp till garantinivån inom föräldraför Detta har också i en reservation framförts av representant i sjukpenningkommittén. Utredningens betänkande är nu föremål för remissarbete. Efter avslutat remissarbete bör regeringen skyndsamt presentera ett förslag innebärande att hemmamakes sjuksersättning höjs till /dag. Med stöd av det anförda hemställs* 1. att beslutar att barnbidraget höjs med /år och flerbarnsstödet med /år fr. o. m. andra barnet i enlighet med vad som anförts samt att till Allmänna barnbidrag anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med 1 250 milj. kr. förhöjt förslagsanslag om 6 , 2. att beslutar att ge regeringen till känna vad som anförts om inriktningen av barnomsorgen, 3. att beslutar att anta de regler för statsbidrag till barnomsorgen som gällde för samt att till Bidrag till barnomsorg anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med 600 milj. kr. minskat förslagsanslag av 5 . den 25 januri 1984 () . ÅSLING (c) * Se även mot. 1983/84:2110.