ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G602517 · 1983-01-18 00:00:00 — Befolkningsutvecklingen genomgår förändringar, vars långsiktiga konsekvenser måste uppmärksammas. Födelsetalen är lägre . De minskade födelsetalen är enligt vår uppfattning ett symtom på brister i samhället och att familjer inte känner sådan trygghet och tillfredsställelse i sin livssituation att de vill sätta barn till världen. SCB startade på uppdrag av dåvarande socialministern 1978 undersökningar för att få svar på frågan varför det föds så få barn i . I undersökningen Barn - behov eller börda beskrivs sambanden mellan barnafödande och tillgång till barnomsorg, förändringar i könsroller, kvinnors utbildning och förvärvsarbete m. m. I analysen Få barn har undersökningen följts upp. Undersökningen ger ingen total kunskap om orsakerna till de minskade födelsetalen. Som vi påpekade i motion 1981/82:107 finns det anledning att noggrant analysera de fakta som kommit fram genom undersökningarna och låta kunskaperna ligga till grund för förslag till barnvänligare miljö. hänvisade i sin behandling av motionen till ytterligare material som väntades från SCB. En tredje rapport. Kvinnor och barn, föreligger . Vidare kommer fortsatt analys av befintlig statistik att ske. Vi återkommer därför med förslaget att de kunskaper som framkommit bör ligga till grund för åtgärdsförslag som visar vägen till ett barnvänligare samhälle. Barnens totala situation och livsmiljö bör belysas. är det organ som enligt vår mening bör ansvara för det arbetet. inrättades 1980 och är en central förvaltningsmyndighet med uppgift att handlägga frågor rörande barns miljö och barns säkerhet. skall verka för förbättringar i barns miljö och för ökad säkerhet bland barn och ungdom. För att kunna fullgöra det av oss föreslagna utredningsarbetet bör ges vidgade befogenheter. Vi föreslår alltså att , på grundval av SCB:s kunskapsunderlag rörande födelsetalens utveckling och orsaker, får i uppdrag att föreslå åtgärder i riktning mot ett barnvänligare samhälle. Med hänvisning till det anförda hemställs* 1. att hos regeringen begär förslag om utbyggnad av en beskattad och ATP-grundande vårdnadsersättning i en första etapp med sex nya månader att utgå till dess att barnet uppnår 18 månaders ålder och enligt de riktlinjer som anges i motionen och med ett belopp om . per dag från , 2. att för utbyggnad av vårdnadsersättning till bidrag till föräldraförsäkringen för /84 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med 300 milj. kr. förhöjt förslagsanslag av 1 040 milj. 3. att beslutar att garantinivån inom föräldraförsäkringen höjs från . per dag fr. o. m. , 4. att hos regeringen hemställer att i den av regeringen aviserade arbetsgruppen för en samlad översyn av familjepolitiska stödformer också noga prövas behovet av utvidgning av föräldraförsäkringens åldersgränser för handikappade och sjuka barn i vissa fall. . ÅSLING (c) *Se även motionerna 1982/83:518-519.
mot · G602518 · 1983-01-18 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:517 hemställs 1. att beslutar att upphäva det av fattade beslutet om statsbidrag till barnomsorgen och inför det av beslutade statsbidragssystemet för barnomsorgen med verkan fr. o. m. , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om utvidgat uppdrag till att på grundval av SCB:s undersökningar och annat tillgängligt material föreslå åtgärder i riktning mot ett barnvänligare samhälle, 3. att hos regeringen hemställer att i den av regeringen aviserade arbetsgruppen för en samlad översyn av familjepolitiska stödformer också tas hänsyn till bostadsbidragssystemet och till variabeln försörjningsbörda i skattesystemet. () () () . ÅSLING (c) () () () ()
mot · G602519 · 1983-01-18 00:00:00 — m. fl. Meritvärdet av vård av barn i hemmet Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1982/83:517 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om meritvärdering av vård av små barn i hemmet. () () () () () () () () . ÅSLING (c) minab/gotab 1983 73417
mot · G602520 · 1983-01-20 00:00:00 — 1982/83 520-529 Redovisning av konsekvenserna av reformförslag Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:562 av i hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motion 1982/83:562 anförs om nödvändigheten att förslag från regeringen generellt skall innehålla bedömningar av framtida ekonomiska, legislativa och förvaltningsmässiga konsekvenser av förslagen i fråga. 1 1982/83.
mot · G602521 · 1983-01-20 00:00:00 — i och tillkännagivande av tjänstetillsättning Vid tillsättning av tjänst har myndighet att tillkännage beslut i Post och . För den enskilda arbetssökande med rätt att överklaga myndighets beslut är detta ett mycket osäkert, för att inte säga gammalmodigt, system. Det innebär t. ex. att en arbetssökande som överklagat en skolstyrelses förord ej får besked om att länsskolnämnden har fattat beslut i frågan. (Beslut som kan ta , efter ansökans inlämnande, att fatta.) En skolmyndighet behöver t. ex. inte underrätta vederbörande när ett ärende avgörs. Trots att ärendet kan bli liggande ganska länge i vissa fall. Inte heller underrättas den överklagande om vad den har att iaktta vid talan mot beslut. Ej heller vet man i detta läge om skiljaktig mening föreligger vid beslutet. Det strider uppenbart mot förvaltningslagens 18 § som har följande lydelse: Sökande, klagande eller annan part skall underrättas om innehållet i beslut varigenom myndighet avgör ärende, om det ej är uppenbart obehövligt. Är det uppenbart att beslutet går honom emot, skall han även underrättas om vad han har att iakttaga vid talan mot beslutet och om skiljaktig mening som antecknats i protokoll eller i annan handling. Underrättelse får ske genom delgivning. Första stycket äger motsvarande tillämpning, om annan som får överklaga beslutet begär att skriftligen få del av detta. Enligt vårt förmenande är det i vissa fall omöjligt för en arbetssökande att bevaka sin rätt till överklagande genom det föråldrade system som vi nu har. Åtminstone borde myndigheterna åläggas att ge varje arbetssökande information om ärendets gång samt besvärshänvisning. Med stöd av ovanstående hemställs att begär att regeringen ålägger myndigheterna att ge arbetssökande information om ett besvärsärendes gång samt besvärshänvisning.
mot · G602522 · 1983-01-20 00:00:00 — m. fl. En relativt omfattande försöksverksamhet har bedrivits med redigering och tillhandahållande av taltidningar för synskadade. Meningen är att den synskadade skall ha såvitt möjligt samma tillgång till riks- och lokalnyheter, notiser etc. som den som själv kan läsa. Av resursskäl har taltidningsutgivningen begränsats till några få regionalt spridda tidningar. Att tillgodose kravet på en fullständig utgivning av ett mångsidigt utbud även av mindre lokaltidningar är mycket svårt med nutida teknik. Framför allt är den tidsödande inläsningen som dessutom ofta behöver ske på kvällstid mycket resurskrävande. Mycket talar dock för att det just är de mindre lokaltidningarna som speciellt skulle behöva utges som taltidningar. Beträffande riks- och regionaltidningar kan deras nyhetsutbud till stor del kompenseras genom radions och lokalradions sändningar medan naturligtvis ledar- och debattartiklar liksom annonser är unika för tidningen och mera oersättliga. Den lilla lokaltidningen ersätts inte på samma sätt ens vad gäller det rena nyhetsutbudet av radiosändningar. I synnerhet som dessa har också lokalt annonsmaterial t. ex. om lokala arrangemang eller tillfälliga säljerbjudanden som har speciellt intresse. Nya tekniker kan naturligtvis rationalisera taltidningsutgivningen och göra det möjligt att vidga den till ett allt större antal dags- och veckotidningar. I väntan på detta måste dock enligt vår mening mänskliga resurser, även frivilliga sådana, tas i anspråk för att tillgodose de synskadades behov. Det finns ideella organisationer som genom sin goda organisation, effektiva medlemskontroll och sin förmåga att mobilisera ekonomiska och personella resurser är speciellt lämpade att hjälpa till att organisera ett regelbundet återkommande arbete av det slag som inläsning av en taltidning innebär. Vi tänker främst på de internationella organisationerna och , som i andra länder med en mera öppen attityd till frivilliga insatser på det medmänskliga området gör betydande insatser för äldre och handikappade. Enligt vår mening skulle det finnas utrymme för en i samarbete med och intresserade tidningar organiserad försöksverksamhet där dessa organisationers resurser och goda vilja tas till vara. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos regeringen begär åtgärder för att i samråd med inom ramen för taltidningsverksam 1982/83:522 4 heten söka utnyttja frivilliga resurser på det sätt som i motionen angivits. () HANS NYHAGE (m)
mot · G602524 · 1983-01-20 00:00:00 — Stipendium till riksdagsledamots enskilda studieresa Enligt riksdagsordningen kan ledamot av erhålla stipendium för enskild studieresa. utfärdar reglerna för sådana stipendier; 1 § anger att stipendiet skall gälla utrikes studieresa som bedöms vara av värde för fullgörande av uppdraget som riksdagsledamot. Studieändamålet bör ha anknytning till uppgifterna i riksdagsorgan som sökanden tillhör eller avse ämne som sökanden i sin egenskap av riksdagsledamot eljest ägnat eller avser att ägna särskilt intresse. Dessa regler är enligt min mening nu föråldrade. Upplysningar och kunskap av värde för fullgörande av uppdraget som riksdagsledamot erhålls inte alltid bäst genom en utrikes studieresa. Inom förvaltningen och näringslivet har man insett att många seminarier och konferenser som anordnas, ofta med medverkan av framstående utländska och svenska experter, har stor betydelse för förståelsen av samhällsutvecklingen och för bedömning av strategier för framtiden. Det kan gälla produktutveckling av varor och tjänster, marknadsföring, organisationsutveckling, kreativitetsstimulans, managementutveckling, kartläggning av trender inom olika områden etc. Inte så sällan får också riksdagsmän inbjudan till sådana konferenser och seminarier. Kostnaderna är dock så höga - ofta ca 1 500 per kursdag - att det är uteslutet för de flesta att kunna delta. De som ändå deltagit kan omvittna vilken stimulans till nytänkande det givit. Bestämmelserna i rikdagsordningen bör ändras så att stipendier kan utgå också för deltagande i sådana seminarier och konferenser. Mot bakgrund av det anförda hemställs att beslutar att tilläggsbestämmelserna till 9.7.1 riksdagsordningen ändras så att ledamot kan erhålla stipendium även för bevistande av seminarium eller konferens inom landet.
mot · G602526 · 1983-01-20 00:00:00 — - har ca 270 nummer av () utsänts till polismyndigheterna. Trots att de formella besluten varit tagna sedan händer det att de nya författningarna översänts till dem det vederbör före lagens ikraftträdande. fick en ny vapenlagstiftning. Enligt uppgift kan den fortfarande inte tillämpas i full utsträckning, eftersom polismyndigheterna inte tagit del av detaljerna. På har man helt enkelt inte hunnit skicka ut föreskrifterna och distribuera dem till polisdistrikten. Ett annat exempel är lagen om skrotlagstiftningen där polisen inte fick kännedom om de nya bestämmelserna förrän efter lagens ikraftträdande. Situationen är otillfredsställande och skapar helt uppenbart svårigheter för dem som skall tillse att lag och ordning efterlevs. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skyndsam distribution av till berörda myndigheter.
mot · G602527 · 1983-01-20 00:00:00 — utgår stora belopp för att täcka kostnaderna för de politiska partiernas verksamhet. Statligt partistöd utgår till partier, som är representerade i . Detta stöd består av ett grundbidrag, lika för varje parti, och ett rörligt bidrag anpassat efter det antal mandat varje parti har. Denna konstruktion kom till efter ett riksdagsbeslut . Det tidigare systemet saknade grundbidrag och var sålunda enbart anpassat efter partiernas mandatmässiga storlek. Betydande enighet förelåg om att detta system var orättvist för de mindre partierna. Den rättvisare fördelning av det statliga partistödet som därefter åstadkommits har ännu inte gått att uppnå i våra kommuner. Även här krävs ett riksdagsbeslut för att nå en ändring. Det nuvarande systemet medför stora orättvisor, det är säkert de flesta överens om. Låt mig exemplifiera med min egen hemkommun, . Jag väljer denna kommun som åskådningsobjekt för att ingen skall kunna påstå att jag eftersträvar en ändring av partiegoistiska skäl. Efter höstens val är fördelningen i kommunfullmäktige sådan att har 24 mandat, 3, socialdemokraterna 14, 7 och 1 mandat. Partistödet utgår med /mandat, vilket gör att under vartdera av de tre följande åren får , , socialdemokraterna , . I kommuns KELP finns ingen höjning upptagen . Det är orimligt att begära att de politiska partierna skall kunna bedriva likartad verksamhet, när de ekonomiska förutsättningarna är så olika. Kommunen själv kan, med nuvarande lagstiftning, inte få någon ändring till stånd. I många kommuner har effekten av det nuvarande systemet blivit att partistödet höjts generellt, för att på så vis undvika att de minsta partierna blir alltför mycket lidande. Därmed består orättvisorna, partierna emellan, och den kommunala kostnaden blir onödigt hög. Om ett nytt system infördes, likartat det som används vid fördelning av det statliga partistödet, så skulle orättvisorna försvinna. Ett system med ett grundbidrag - motsvarande en fjärdedel av det totala partistödet - och därefter en rörlig del, i förhållande till partiernas representation, skulle ge ökad rättvisa. I kommun skulle det ge , , socialdemokraterna , . Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att antar följande förslag till lag om ändring i lag om kommunalt partistöd Kommun får lämna ekonomiskt bidrag till politiskt parti, som beslut om bidrag avser är representerat i kommunens fullmäktige. Beslutet skall innehålla att bidrag utgår till varje sådant parti och att en fjärdedel av utgående anslag skall fördelas lika mellan partierna och återstoden fördelas mellan dessa i förhållande till deras antal platser i fullmäktige . Vad som sagts nu äger motsvarande tillämpning på landstingskommun och landsting. Denna lag träder i kraft fr. o. m. . PER STENMARCK (m)
mot · G602528 · 1983-01-19 00:00:00 — Motion 1982/83:528 m. fl. Slopande av spärregeln vid val till Varje rösts lika värde brukar betonas. Nuvarande system för val till avses tjäna detta syfte genom förekomsten av utjämningsmandat. Syftet motverkas dock genom 4-procentsspärren för riksdagsrepresentation. Varje rösts lika värde gäller enbart i fråga om partier som når över denna spärr. Under hela den tid detta valsystem tillämpats har kommunisterna i motioner till yrkat på att spärregeln avskaffas. En spärr på innebär att ett parti kan erhålla mer än 200 000 röster utan att bli representerat i . Om flera partier hamnar strax blir ett mycket stort antal väljare utan riksdagsrepresentation. Detta rimmar illa med strävan att varje röst skall ha lika värde. Till effekterna av nuvarande valsystem hör tröskeleffekten, som innebär att ett parti som når erhåller minst 14 mandat medan ett parti under spärren blir helt orepresenterat. Ett fåtal röster kan avgöra detta. har vpk:s motionsyrkanden om avskaffande av spärregeln avvisats. Ej heller har övriga partier varit beredda att se över gällande bestämmelser i syfte att begränsa de negativa effekterna. Även de partier som anser det befogat med en spärr borde åtminstone kunna vara beredda att pröva om den nu gällande 4-procentsspärren är den lämpligaste eller om den kan sänkas. Likaså borde det finnas intresse av att se över den påtalade tröskeleffekten. Den aktuella partiställningen i vårt land kan förhoppningsvis ha ökat intresset för att se över spärrsystemet. På en rad områden har grundlagar och vallagar genomgått en översyn . Valsystemet - bl. a. i fråga om den gemensamma valdagen och mandatperiodens längd - är föremål för utredning och diskussion. Det är enligt vår mening rimligt att också gällande spärregel för val till nu - efter att ha tillämpats i fem val - upptas till en grundlig prövning. Det bör ankomma på regeringen att besluta om detta skall ske i samband med andra författningsutredningar eller i särskild ordning. bör ge regeringen detta till känna. Med hänvisning till det anförda föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts rörande utredning om slopande av den nuvarande 4-procentsspärren vid val till . (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)
mot · G602529 · 1983-01-19 00:00:00 — Motion 1982/83:529 m. fl. rådde det orimliga förhållandet att ett av partier stod utanför utskottsarbetet. val uppnåddes en lösning som innebär att samtliga riksdagspartier nu deltar i utskottsarbetet. Den av arbetsformsutredningen utfärdade rekommendationen om proportionell fördelning av det totala antalet utskottsplatser i enlighet med partiernas styrkeförhållanden i var utgångspunkten och kom med vissa undantag till tillämpning. De överläggningar som fördes mellan partierna visade dock på bristerna i nuvarande bestämmelser. bestämmelser som garanterar alla partier utskottsrepresentation saknas. Ifrågavarande rekommendation förutsätter att samtliga partier är beredda att medverka till en lösning. Den för innevarande valperiod uppnådda lösningen av utskottsrepresentationen gör inte behovet av fasta regler mindre. Tvärtom framstår detta ännu mer motiverat. Det orimliga förhållandet att inte samtliga partier deltar i utskottsarbetet kan på nytt uppstå. Det senaste valutslaget skapade också en situation som innebar att en formell tillämpning av riksdagsordningen kunnat medföra att ett parti med 21 ledamöter fått representation i samtliga 16 riksdagsutskott medan ett parti med 20 ledamöter blivit helt utan utskottsrepresentation. Detta understryker behovet av en översyn av gällande ordning. Vid upprepade tillfällen har vi kommunisterna i riksdagsmotioner utvecklat såväl de demokratiska som de arbetsmässiga skälen för att varje parti, som passerat den gällande 4-procentsspärren och blivit representerat i , också erhåller utskottsrepresentation. Vikten härav har också betonats i ett uttalande av konstitutionsutskott (KU 1976/77:36), bakom vilket ställt sig. Vi skall inte i denna motion återupprepa dessa argument. Utöver vad som tidigare anförts kan det dock vara skäl att uppmärksamma att riksdagsordningen i fråga om valberedning föreskriver att Varje partigrupp, vilken motsvarar parti som vid valet till fått av rösterna i hela riket, skall besätta en plats. Därutöver fördelas tio platser proportionellt mellan samma partigrupper. Någon motsvarande bestämmelse för partiernas representation i utskotten finns däremot inte. Bestämmelsen att gemensam lista skall ha godkänts av alla i valberedningens sammanträde deltagande ledamöter eller av alla utom en (motionärernas kursivering) kan t. o. m. ge utrymme för tolkningen att i vissa fall hänsyn ej behöver tas till ett partis uppfattning. Det är hög tid att se över gällande bestämmelser i syfte att i riksdagsordningen införa klara bestämmelser som garanterar varje parti, som i valet erhållit av rösterna, utskottsrepresentation. Det bör ankomma på att pröva i vilken ordning denna fråga skall beredas. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar införa bestämmelser i riksdagsordningen som garanterar samtliga partier, vilka vid val till erhållit av rösterna i riket, representation i utskott. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) minab/gotab 1983 73421
mot · G602531 · 1983-01-19 00:00:00 — Inrättande av en lekmannastyrelse vid kammarkollegiet Kammarkollegiet är en central statlig förvaltningsmyndighet med uppgift att handlägga frågor rörande statlig och kyrklig egendom, rikets indelning och den prästerliga organisationen, handhavandet av medels- och fondförvaltning samt i vissa ärenden bevakning av statens rätt och allmänna intressen. a. handlägger kammarkollegiet frågor som sammanhänger med rennäringen, förvaltningen av de statliga kapitalfonderna och andra fonder eller fonderade medel samt svarar för förvaringen och vården av riksregalierna och andra statliga dyrbarheter. Kammarkollegiets samlade åligganden är, enligt min mening, av sådan art och omfattning att kollegiet bör ledas av en lekmannastyrelse. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen begära att lekmannastyrelse inrättas hos kammarkollegiet.
mot · G602532 · 1983-01-20 00:00:00 — Axel m. fl. Apanaget till H. I bilaga 3 till årets budgetproposition föreslår statsrådet att medelsanvisningarna under huvudtiteln , hov- och slottsstaterna samlas under en utgiftstitel genom att de s. k. Guadeloupe-medlen avförs som utgiftspost. Om bifaller detta har också de starkt kritiserade årliga utbetalningarna av Guadeloupe-medel till kungahuset formellt avskaffats. Vårt och andras mångåriga motionerande med krav på avskaffande skulle därmed äntligen ha krönts med framgång. Men så är tyvärr inte fallet. Den konstruktion som statsrådet föreslår medför att kungahuset ända framgent får behålla det årliga extra tillskottet till kassan, som de tidigare . av Guadeloupe-medel utgjorde. Om förslaget bifalls av innebär detta att kungahusets rätt till de här pengarna fastslås och att all den väl underbyggda kritik över det sätt och de tvivelaktiga metoder som dåvarande kronprins begagnade sig av vid räntans tillkomst avfärdas och lämnas utan avseende. Det enda som vunnits är att den för rättsmedvetandet obehagliga rubriceringen Guadeloupe-medlen försvinner ur handlingar. I av rekordhög arbetslöshet och stora ekonomiska problem, när vi av alla andra kräver solidariska uppoffringar för att kunna få landet på fötter igen, föreslås H. Konungen få nästan 1 milj. kr. i påslag för nästkommande budgetår (Guadeloupe-medlen på . Detta är orimligt. Åtminstone borde kungahuset få avstå från de rättsligt tvivelaktiga extrapengar som Guadeloupe-medlen utgör och som enligt propositionens förslag i fortsättningen skall bakas in i H. Konungens årliga apanage. Med stöd av ovanstående föreslås att beslutar att med ändring av förslaget i budgetpropositionen till H. Konungens och det Kungl. Husets hovhållning för /84 anvisa ett anslag av . () () () () () () () () () () () MAJ () () () () () ()
mot · G602533 · 1983-01-20 00:00:00 — Det här var en annan femma de! Så inleder riksbank sin presentation av det nya femkronorsmyntet i en presentationsfolder. Den gamla pappersfemman försvinner successivt, förändringen genomförs i etapper och i olika delar av landet. Femkronorsmyntet beräknas få en livslängd av . Detta skall då jämföras med femkronorssedeln, som slits ut . Åtskilliga att spara enligt . Detta är naturligtvis glädjande. Glädjande är däremot ej att den nya silverfemman fått en utformning som redan visat sig skapa bekymmer och irritation bland allmänheten - inte minst hos personalen i våra butikskassor. Det nya femkronorsmyntet kan alltför lätt förväxlas såväl med enkronan som med tvåkronan. Det är beklagligt att större skillnad ej föreligger mellan de olika myntslagen. En förändring kommer - sannolikt - att visa sig nödvändig. Hur detta i så fall skall utformas blir en uppgift för riksbank. Målsättningen måste vara att underlätta för alla kategorier av användare inte minst bör synhandikappades behov uppmärksammas. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att uttalar sig för att det nya femkronorsmyntet bör ha en sådan utformning att förväxling undviks. () ()