ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G602570 · 1983-01-20 00:00:00 — 1982/83 570-580 m. fl. En ny försäkringsrätt i Under senare års riksmöten har motioner väckts om inrättandet av en ny försäkringsrätt med placering i . Bakgrunden till kravet har varit oacceptabelt stora målbalanser och därmed följande långa handläggningstider vid försäkringsrätterna. Under föregående beslutades om vissa andministrativa åtgärder i syfte att begränsa måltillströmningen. Vi bedömer emellertid att dessa åtgärder inte kommer att få den effekt som avses. Effekten blir sannolikt den att måltillströmningen uppskjuts men kommer inte att påverka målbalansernas storlek. Det är angeläget att de långa handläggningstiderna minskas. Ärendebalansen är från de försäkrades synpunkt högst otillfredsställande. Det är orimligt att en försäkrad, som anfört besvär över en kassas beslut, skall behöva vänta på en dom från försäkringsrätten. Även handläggningen på försäkringskassorna försvåras, då man tvingas avgöra många ärenden utan ledning av prejudikat. Situationen för försäkringsrätterna är nu ungefär densamma som för kammarrätterna för . Dåvarande regering och riksdag beslöt då att vidta den enda rätta åtgärden, nämligen att inrätta flera kammarrätter. Detta gav till resultat att målbalanserna minskades till normala nivåer, och kammarrätternas personalresurser kunde därefter minskas. Den aktuella situationen vid försäkringsrätterna är sådan att tillräckliga skäl föreligger för att inrätta en ny försäkringsrätt i , som omfattar och med ca 1,2 miljoner invånare. För en lokalisering till talar såväl närheten till juridiska fakulteten i som att det finns unika resurser i , vilka säkerställer tillgången på kvalificerad medicinsk expertis inom nära nog samtliga specialiteter och ger förutsättningar för snabba utredningar. Dessutom är tillgången på lokaler, lämpliga för offentlig verksamhet, stor i . Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar att hos regeringen begära att en ny försäkringsrätt inrättas i . 1 1982/83. () () () () ()
mot · G602571 · 1983-01-20 00:00:00 — Enligt socialtjänstlagens 5 § är kommun skyldig att anvisa barn kyrkobokförda i kommunen eller som stadigvarande vistas där, plats i förskola från och med höstterminen det år då barnet fyller . Syftet med 5 § är givetvis bl. a. att säkra en gruppverksamhet med pedagogisk träning inför skolstarten. Förskolans uppgift är att i nära samarbete med hemmen främja en allsidig personlighetsutveckling och en gynnsam fysisk och social utveckling hos barnen. Förkoleverksamheten bedrivs i form av förskola, fritidshem, familjedaghem och kompletterande förskoleverksamhet. Många av våra sexåringar är placerade i daghem eller i familjedaghem. Grupperna inom daghemmet är ofta organiserade i s. k. syskongrupper, dvs. barn i åldrar varierande från ända upp till i samma grupp. Detta innebär att deltidsförskolan på sina håll tenderar att helt uppslukas av daghemsverksamheten, vilket är olyckligt med hänsyn till sexåringarnas behov av ålderssamordnad gruppverksamhet inför skolstarten. Utvecklingen mot nedläggning av de specifika deltidsförskolorna är särskilt markerad i storstadsområdena. I har t. ex. en snabb förändring av gruppsammansättningarna skett. är man i vissa kommuner vaksam inför utvecklingen och försöker att åtminstone inom de större daghemmen ordna en gemensam gruppverksamhet för fem-sexåringarna. I de mindre daghemmen och i familjedaghemmen kan det vara svårare. Det är önskvärt att alla kommuner görs uppmärksamma på det behov som barnen har i detta hänseende särskilt året före skolstart och uppmanas att sträva efter en samordning under ifrågavarande år. Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar sig för att kommunerna vid planeringen av barnomsorgen bör sträva efter en samlad pedagogisk gruppverksamhet för barn som förberedelse inför skolan. () ()
mot · G602574 · 1983-01-20 00:00:00 — Motion 1982/83:574 m. fl. Statligt stöd till institutionsvård i län All tidigare statlig institutionsvård på det sociala området har överförts till landstingen och kommunerna. Inom varje län har upprättats vårdresursplatser med redovisning av det egna länets behov av institutionsplatser. län har helt saknat sådana statliga institutioner. planeras emellertid nybyggnation av två behandlingshem för alkoholmissbrukare och ett behandlingskollektiv för unga narkotikamissbrukare. Det är dock mycket oklart om något statsbidrag kan utgå till dessa nya projekt. Den överenskommelse om statsbidrag som träffades mellan dåvarande regeringen och och som sedan godkändes av innebär tydligen att endast redan förekommande verksamheter får statsbidrag. Ett statsbidragssystem på detta viktiga område måste kunna medge handlingsfrihet vid utveckling och förändring av verksamheten. En förutsättning för att institutionsvården skall kunna utvecklas i enlighet med socialtjänstlagens principer är att samtliga län ges möjlighet att komma i fråga för anordnings- och driftbidrag. Det blir annars mycket svårt att uppfylla målsättningarna om närhet, kontinuitet och flexibilitet i vården. Detta måste finnas med i bedömningen vid fördelningen av statsbidraget. Med hänvisning till ovanstående föreslås att som sin mening ger regeringen till känna att län bör få del av det statliga stödet till institutionsvård. () ()
mot · G602576 · 1983-01-19 00:00:00 — i har en av västvärldens förnämligaste ikonsamlingar. Det är en samling som har internationell ryktbarhet och som också i alltmer börjat uppmärksammas, bl. a. genom ett antal inslag i TV . Ikonmåleriet är som bekant en konstform som framför allt odlats inom den grekisk-ortodoxa världen. Den har en markant religiös dimension men det är också som en allmän konstart av betydande intresse. Ofta citerat är uttalande efter en resa i : Jag kan lugnt försäkra, att jag aldrig sett så vacker färg i någon konst som denna En sådan hamoni mellan färger har varken förr eller senare blivit uppnådd Jag tror att detta är det vackraste jag sett i mitt liv - i fråga om konst. går i stor utsträckning tillbaka på en donation av bankiren som 1933 överlämnade största delen av sin privata samling till museet. Donationen kompletterades 1952 och sammanlagt uppgick gåvan till ca 270 ikoner. Endast en del av dem är utställda. Tyvärr måste det konstateras att det sätt på vilket ställer ut ikonsamlingen inte gör denna konstart rättvisa. Ikonerna hänger tätt samman i några små kabinett med mörka väggar och dålig belysning. De besökare som t. ex. genom TV-inslagen lockats att bese samlingen blir kanske ofta besvikna genom att ikonernas färger eller skönhet inte kommer till sin rätt i den nuvarande utställningsmiljön. Det borde inte vara omöjligt för att genom en mindre omdisposition av sina resurser se till att de utställda ikonerna presenteras för allmänheten på ett bättre sätt. Detta är en kulturfråga som är av intresse inte bara för utan också för en internationell västerländsk publik. Styrelsen för statens konstmuseer bör få i uppdrag att undersöka möjligheten att inom ramen för befintliga resurser på ett bättre sätt tillvarata den oskattbara konst som representeras av . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om . () ()
mot · G602577 · 1983-01-18 00:00:00 — Motion 1982/83:577 Stödet till länsteatern i län läns landsting och i län har fattat principbeslut att bilda Stiftelsen i och därvid ta över den under en följd av år av Svenska drivna lokala ensemblen i . Problem för de regionala teatrarna har ofta varit att de haft bristfälliga resurser för att kunna bedriva en rimlig verksamhet och uppfylla de krav på allsidighet och mångfald som ställs på en länsteater. Ifrån län har därför målsättningen varit att den nya ensemblen skulle få börja sin verksamhet från ett antal grundbelopp motsvarande 50 årsverken. Såväl som kulturministern anser att 38,5 grundbelopp kan ställas till förfogande. Detta innebär att den från och kommunerna uppställda målsättningen inte kan uppfyllas. anser i detta sammanhang att anslaget till i samband med regionaliseringen kan minskas med . Kulturministern föreslår att denna minskning i stället skall vara . Bildandet av en länsteater i län måste innebära en betydande avlastning för , och skäl finns för att förutsätta att den överföring av . som föreslår är rimlig. Mellanskillnaden mellan och departementets förslag utgör . och motsvarar nio grundbidrag. Med hänvisning till ovanstående hemställs överförs från Bil, Bidrag till , till B 15, Bidrag till regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner och att därvid grundbidragen för den planerade länsteatern i län utökas från 38,5 till 47,5.
mot · G602578 · 1983-01-20 00:00:00 — och om utförsel av vissa äldre kulturföremål Gällande bestämmelser om utförsel av äldre kulturföremål finns i en kungörelse och gäller i huvudsak träföremål som är tillverkade . Under den långa tid som förflutit sedan kungörelsen utfärdades har frågan om utförselförbud aktualiserats i olika sammanhang. uttalade i sitt betänkande KrU 1975/76:9 att uppgifter som utskottet erhåller entydigt pekade på att det behövdes ett effektivare skydd från samhällets sida mot utförsel av äldre kulturföremål. I proposition 1981/82:82 föreslog dåvarande regeringen en ny lag om utförsel av vissa äldre kulturföremål. Den nya lagen innehöll en utvidgad skyldighet att ansöka om tillstånd för ett flertal andra föremål än som fanns kungörelse. I princip skulle inte tillstånd till utförsel medges om föremålet var av stor betydelse för det nationella kulturarvet. Tyvärr avslog utskottets majoritet förslaget. Utskottet ansåg att ytterligare övervägande behövde göras innan kunde fatta beslut i frågan. Man begärde ett nytt lagförslag från regeringen. Det är synnerligen angeläget att ett sådant förslag framläggs skyndsamt. Inte minst mot bakgrund av den av statsrådet aviserade gallringen och utförsäljningen av vissa föremål från våra museer. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen yrkas angående lag om utförsel av vissa äldre kulturföremål.
mot · G602583 · 1983-01-20 00:00:00 — Motion 1982/83: 583 Skolmåltiden har debatterats intensivt i massmedia och på skolor runt om i landet. Det har ordnats riksomfattande konferenser för att diskutera skolmåltidens kostnader och innehåll. Flera skolor bedriver försök med schemalagd skollunch. Anledningen till detta engagemang är en ökad medvetenhet om kostens och kostvanornas betydelse för hälsan. Men så länge skolmåltiden inte är integrerad i skolans arbete och handleds av lärare kommer elever att kunna avstå från skollunchen till förmån för annat t. ex. lekar och kioskutbud. Det kan vara barn som har oordnade mat- och levnadsvanor. Effekten av oordnade kostvanor är väl dokumenterad från lärarhåll, hungriga, trötta och irriterade elever utan möjlighet att tillgodogöra sig undervisningen. Skolhälsovårdspersonalen får ta hand om elever med huvudvärk och psykosomatiska sjukdomar. Matvägran är en företeelse speciellt bland barn på lågstadiet. I lärarförbunds rapport på lågstadiet har man bl. a. som en åtgärd föreslagit att låta lärare äta med eleverna på lektionstid för att förbättra arbetssituationen för lärare och elever. /83 fick en ny läroplan. Ämnet hemkunskap ingår som nytt moment på låg- och mellanstadierna. Hemkunskap skall lära eleverna goda måltidsvanor och betydelsen av trivsam samvaro. I många skolmatsalar är köbildning, trängsel, knuffar, brådska och hög ljudnivå den verklighet barnen skall inta sin måltid i. är också miljön torftig. Ett annat moment i hemkunskap är att eleverna ska lära sig Näringsriktig kost för barn. Skollunchen skall ge eleverna av dagsbehovet av näringsämnen och energi. Många barn äter betydligt mindre, av dagsbehovet. Det innebär att skollunchen är mer att betrakta som ett mellanmål än som ett huvudmål. Ytterligare ett moment i hemkunskap är Hushållning med resurser och råvaror och tillgången på mat i olika delar av världen som kan ställas i relation till den verklighet som möter eleven i skolmåltiden. Många skolor som byggdes använder engångsmaterial - papperstallrikar, plastmuggar och plastbestick. Överbliven mat kastas till enorma värden. Eleverna har t. ex. hemkunskap på mellanstadiet. Om en elev deltar i samtliga skolmåltider under ett stadium (/dag) utgör elevtimmar. Med hänvisning till ovanstående kommer sannolikt hemkunskapsmomen tet att få en begränsad påverkan på eleverna om inte var dags skolmåltid i praktiken överensstämmer med hemkunskapens mål. Skolans verklighet och dess mål måste överensstämma för att nå inlärning, ändra attityder och beteenden i enlighet med Lgr 80. Skollunchen bör ges samma dignitet som skolans ämnen och i läroplanen beskrivas med mål och huvudmoment samt handledas av lärare. Kommunen och skolstyrelsen är naturligtvis suveräna att helt besluta angående de initiativ som skall tagas eftersom de står för kostnaderna av eventuella merutgifter. Med ledning av vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om pedagogisk skollunch. i (c) ()
mot · G602584 · 1983-01-19 00:00:00 — Motion 1982/83: 584 Antalet läkare har ökat starkt från 10000 till 1980. Med nuvarande utbildningskapacitet kommer antalet läkare att öka till ca 26 1985 och ökningen kommer att fortgå i samma takt. En minskning av intagningen till utbildningen ger effekt först , dvs. utbildningstiden för en allmänläkare eller specialist. Det finns anledning att överväga i vilken utsträckning utbildningskapaciteten kan reduceras för att undvika utbildning av för många läkare. Ovanstående stod att läsa i budgetpropositionen 1980/81:100 bil. I motsvarande proposition /82 följer dåvarande statsrådet UHÄ:s förslag om en minskning med 90 nybörjarplatser på läkarlinjen. Minskningen skulle ske vid i . Den totala planeringsramen för läkarlinjen skulle i och med nedskärningen ändras till 936 nybörjarplatser. följde inte propositionens förslag. Motiveringen var att underlaget för beslut inte var till fyllest. Det har dock gjorts flera utredningar. Samtliga pekar i samma riktning. En oförändrad läkarutbildning leder till ett överskott på läkare. räknar med att det kan bli fallet . Bromstiden är omkring dvs. lika lång som utbildningstiden. Det är alltså tid att slå till bromsarna. Landets och landstingens ekonomiska läge är ytterligare ett viktigt skäl till att inte utbilda fler läkare än vi behöver eller har råd att anställa. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att beslutar uttala sig för att för /84 antalet nybörjarplatser på läkarlinjen skall vara 936.
mot · G602585 · 1983-01-20 00:00:00 — Motion 1982/83: 585 m. fl. Kooperationen är idén om att människor i samverkan gemensamt skall lösa sina problem. Denna idé kan bara förverkligas om människor upplyses om sina möjligheter och om de kooperativa arbetsformerna. Upplysningsverksamhet i samhällsfrågor och speciellt då kooperation har därför alltid varit en del av de kooperativa företagens verksamhet. Till en början var det naturligt att kooperationen själv svarade för denna upplysningsverksamhet. De makthavande i sekelskiftets betraktade det knappast som sin uppgift att verka för gemensamt ägande och demokratisk förvaltning i kamp mot enskilt vinstintresse. har skolan förändrats och övertagit en del av den folkrörelseinformation som tidigare helt lämnats av folkrörelserna själva. Informationen om den kooperativa rörelsen är emellertid fortfarande mycket bristfällig. Vid ett studium av läroböcker i ekonomi och samhällskunskap kunde man konstatera, att konsumentkooperationen ofta helt utelämnats och i andra fall beskrivits felaktigt eller missvisande. I en rapport kunde konstateras att dessa brister fortfarande fanns kvar även om en viss förbättring ägt rum. Detta har också konstaterats i den statliga kooperationsutredningen. I ett läge då skolan mer uttryckligt fått till uppgift att skapa aktiva samhällsmedborgare bör det kooperativa alternativet att organisera vårt ekonomiska liv ges en likvärdig plats i undervisningen med det privata. Förutom själva undervisningen finns det andra verksamheter inom skolans ram där det kooperativa alternativet är intressant. Det gäller t. ex. de s. k. skolkooperativen, dvs. kafeterior som ägs och drivs av eleverna och personal på skolorna i form av en ekonomisk förening. Där lär sig eleverna praktisk ekonomisk demokrati, som delar av den skolkooperativa verksamheten, t. ex. bokföringen, kan användas i undervisningen. Det måste därför krävas att den allmänna skolan bättre än i egen regi och på eget ansvar på ett objektivt och allsidigt sätt redovisar den kooperativa företagsformens idé, principer och tillämpning. bör i samråd med kooperationen utreda frågan och vidta de åtgärder som kan erfordras för en tillfredsställande lösning. Med stöd av vad sorn ovan anförts hemställs att beslutar begära att regeringen verkar för att SÖ tillsammans med kooperationen utreder hur den allmänna skolan bättre än redovisar den kooperativa företagsformens idé, principer och tillämpning. () () () () ()
mot · G602586 · 1983-01-20 00:00:00 — Motion 1982/83: 586 Timplanerna vid och idrottsgymnasier Regeringen föreslår i årets budgetproposition att försöksverksamhet med kombination av specialidrott och studier vid hemortens gymnasieskola får inrättas. Försöksverksamheten får med början nästa budgetår 150 intagningsplatser. Detta är positivt eftersom ungdomarna då har möjlighet att utöva sin specialidrott vid hemortens gymnasieskola. I har vissa distriktsspecialförbund tillsammans med intresserade kommuner tagit initiativ till kommunala idrottsgymnasier. Eleverna har emellertid inte möjlighet att utbyta i godkänd timplan mot specialidrottsverksamheten. Denna möjlighet har idrottsgymnasierna. har i samarbete med kommun startat ett kommunalt idrottsgymnasium i . och har i samarbete med kommun startat kommunalt idrottsgymnasium i . som utbildningen pågått finns bara positiva saker att redovisa. Ungdomarna trivs på sin skola och ser det som positivt att också kunna utöva sin specialidrott. Det är betydelsefullt att eleverna bereds möjlighet att ta med sig sina egna specialintressen till skolan. Dessa intentioner ligger också bakom gymnasieutredningens förslag till ny läroplan för gymnasieskolan. Utöver den reguljära verksamheten med specialidrott vid idrottsgymnasier och den av regeringen föreslagna försöksverksamheten med 150 intagningsplatser, anser jag det vara angeläget att den pågående verksamheten vid de kommunala idrottsgymnasierna i och kommuner får samma möjlighet att i varje årskurs utbyta i godkänd timplan mot specialidrottsverksamhet. Verksamheten vid dessa gymnasier skall betraktas som försöksverksamhet. Inga statsbidrag skall utgå till lärarlöner i ämnet specialidrott. Handledningen skall ordnas genom kommuns, specialförbunds, lokal eller regional idrottsorganisations försorg. I övrigt skall samma bestämmelser gälla som för idrottsgymnasierna enligt SÖ-FS 1982:287. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att och kommunala idrottsgymnasier bör få möjlighet att i varje årskurs utbyta i godkänd timplan mot specialidrottsverksamhet fr. o. m. /84.
mot · G602587 · 1983-01-20 00:00:00 — Motion 1982/83: 587 Villkoren för erhållande av statsbidrag till studiecirkel För att en studiecirkel skall kunna erhålla statsbidrag måste deltagarantalet vara minst fem och högst tjugo, ledaren inräknad. Undantag görs dock för deltagare med skiftarbete, oregelbunden arbetstid, handikapp och för dem som är inskrivna på sjukhus eller annan vårdinrättning. För dessa kategorier kan studiecirkel genomföras med endast fyra deltagare, ledaren inräknad. Mot bakgrund av det statsfinansielia läget och nödvändigheten av besparingar på statsbudgeten anser vi det befogat att höja deltagarantalet till tio i studiecirklar som erhåller statsbidrag. Det förtjänar härvid att erinras om de delningstal som klasser och kurserna inom Komvux har. Studiecirklar anordnade för deltagare med skiftarbete och oregelbunden arbetstid bör också kunna utöka sitt deltagarantal till åtta, ledaren inräknad. Däremot bör tidigare regler gälla för deltagare med handikapp samt för inskrivna på sjukhus eller annan vårdinrättning. Vissa svårigheter att bilda cirklar med fullt deltagarantal kan uppstå i glesbygden. Då de olika studieförbunden ofta har ett likartat kursutbud, frånsett de politiska cirklarna, bör en samordning ske dem emellan. För att i dagens ekonomiska situation möjliggöra för studieförbunden en angelägen verksamhet torde föreslagen förändring vara en nödvändighet. Mot bakgrund av det anförda hemställer vi 1. att hos regeringen anhåller att deltagarantalet i studiecirkel som berättigar till statsbidrag skall bestå av minst tio deltagare, ledaren inräknad, 2. att hos regeringen anhåller att deltagarantalet i studiecirkel, där deltagarna har skiftarbete och oregelbunden arbetstid, höjs till minst åtta, ledaren inräknad. () ()
mot · G602592 · 1983-01-20 00:00:00 — Motion 1982/83: 592 betänkande (Ds U 1981:22) formulerade ett genomtänkt förslag till reform av utbildningen för svenska konservatorer av kultur och naturhistoriskt material. I huvudsak innebär det att en konservatorslinje inrättas vid med utbildning upp till 120 poäng. Som bas och hemvist för utbildningen förutses inrättandet av en särkild . Förslaget har remissbehandlats och bearbetas f. n. inom . Konkreta åtgärder synes kunna förväntas under innevarande eller nästa . Konservatorerna är emellertid inte den enda yrkesgruppen inom museivärlden vars utbildning varit bristfällig. De akademiskt utbildade museitjänstemännen avslutar sin universitetsutbildning vanligen med skolning i konstvetenskap, nordisk fornkunskap eller folklivsforskning, den s. k. museikombinationen (alternativt naturvetenskaplig utbildning). Någon övrig yrkesutbildning, direkt inriktad på tjänst vid ett museum finns inte. Denna brist har man vid många tillfällen sökt avhjälpa med olika tillfälliga kurser, i bland anordnade av universiteten, i bland av museerna. Det otillfredsställande i denna ordning har blivit allt mer klart genom den utveckling av museologien som pågått . Museerna har utvecklats på alla fält: den utåtriktade verksamheten med utställningar, trycksaker, marknadsföring, programverksamhet, skolpedagogik m. m. och det inre arbetet med förutom konservering - dokumentation och ADBregistrering, fältarbete, bildhantering, bibliotek, administration, inköpsärenden, ekonomi m.m. Det är uppenbart att den unge museimannen/ kvinnan är i behov av utbildning i dessa discipliner utöver vad en oundgänglig praktik kan innebära. En nära till hands liggande parallell finns inom biblioteksvärlden som länge erbjudit utbildning inom den s. k. . En sådan utbildning kan sannolikt ges i form av påbyggnadskurs vid . Deltagarna bör som grundutbildning ha avlagt 120 poäng i lämpliga museiämnen (där dock inte bara de ovan nämnda bör inräknas). Den institution som avses skapas för konservatorsutbildningen bör även kunna omhänderha denna påbyggnadskurs. På så vis kunde konservatorer och övriga museitjänstemän i många fall åtnjuta gemensam utbildning inom lämpliga fack, t. ex. föremålsregistrering. Institutionen skulle utvecklas till en samlingspunkt för kunskaper inom det museologiska fältet, en central till vilken man kunde vända sig i praktiska samordningsärenden för det svenska museiväsendet. Mot bakgrund av de anförda föreslår jag att begär att regeringen låter utreda möjligheterna att till den föreslagna konservatorsutbildningen och dess universitetsinstitution knyta utbildning av museitjänstemän; det bör dock understrykas att detta förslag ej får ligga till hinder för genomförande av den angelägna konservatorsutbildningen.