mot · G702191 · 1983-11-22 00:00:00 — och (prop. 1983/84:50) I proposition 1983/84:50 framlägger regeringen förslag om införande av ett system med löntagarfonder med verkan fr. o. m. . Förslaget innebär stora principiella förändringar av nuvarande ekonomiska system. De principiella aspekterna kommer att behandlas i partimotion och skall därför inte närmare utvecklas här. Det finns däremot anledning att exemplifiera det tilltänkta fondsystemets skattemässiga verkningar för kommunerna i . Löntagarfonderna skall som bekant finansieras dels genom en höjning av ATP-avgiften med 0,20,5 %av den samlade lönseumman inkluderande såväl anställda som egenföretagare, dels genom en vinstdelningsavgift från företagen. har utarbetat en sammanställning över de troliga effekterna för bl. Därvid har framkommit att om löntagarfonderna varit genomförda skulle enligt detta års samlade löneunderlag ha inlevererats 18 milj. kr. i ATP-avgifter från länet till löntagarfonderna även vid ett så begränsat uttag som . Om uttaget skulle ha skett skulle över 45 milj. kr. Eftersom den höjda ATP-avgiften är avsedd att tas från det disponibla löneutrymmet skulle därvid ca 45 milj. kr. undandragits länets löntagare och egenföretagare. I en situation där varje konsument behöver varje krona innebär fondförslaget en ytterligare påfrestning för länsmedborgarnas ekonomi. Om länsmedborgarna däremot finge behålla det snäva löneutrymmet ograverat skulle inkomsten ifråga också ha gett större skatteintäkter för kommuner och landsting. Skattekonsekvenserna kan illustreras med följande tabell: Kommuner A TP-avgifler Därav frän Finansiella effekter till fonderna Minskade skatteintäkter för kommunen enligt 0,5 %- Stats- Kommun- Landstings- Övriga anställda p. g. a. ökade ATP-inbetalningar (ATP regeln anställda anställda anställda och egenföre- avgift totalt X skattesats) Totalt tkr tagare Kronor med fördelning enligt resp. kommuns skattesats . I denna skattesats har inkluderats medeltalet för kyrkoskatten inom resp. kommun. Totala finansiella effekter för länets förlorar alltså länets kommuner minst 135 milj. kr. Till detta skall läggas de skattemässiga konsekvenserna av löntagarfondernas vinstdelningssystem. Även här gäller att de pengar som företagen skall inleverera till löntagarfonderna undandras från beskattning. För kan effekterna beräknas med ledning av följande tabell: Vinstdelningsuppgifter för ickefinansiella företag inom mer än 50 anställda. (Alla kronbelopp anges i ) Totalt antal företag i indelningen Nominellt resultat före vinstdelning som drabbas av vinstdelningsavgift Delningsföretagens företagsekonomiska resultat2' Antal anställda i delningsföretagen Minskade kommunala skatteintäkter av vinstdelning > siffrorna är avrundade 2> resultat före dispositioner Källa: SCB I tabellen har endast upptagits företag med fler än 50 anställda. Det bör vidare påpekas att tabellen heller inte omfattar de finansiella företagen; även dessa berörs av vinstdelningsbestämmelserna. Det innebär att länets bankföretag, försäkringsföretag och ekonomiska föreningar inte redovisas i den aktuella statistiken. Departementets vinstdelningsgrupp har dock i sina beräkningar antagit att de icke-finansiella företagen står för ca tre fjärdedelar av det totala vinstdelningsbeloppet. Denna approximation torde gälla även här. Vinstdelningsgruppen har vidare angivit att företag med 049 anställda torde stå för av den delning som blir aktuell. Vinstdelningseffekten för länet blir därmed större än vad som redovisats i tabellen. Tillsammans skulle och de sju kommunerna i länet förlorat närmare 18 milj. i skatteintäkter, om löntagarfondsförslaget varit fullt geomfört 1982. 1 detta läge skulle kommunerna varit nödsakade att antingen höja utdebiteringen eller minska den kommunala servicen med motsvarande belopp. Under sådana förhållanden framstår löntagarfondsförslaget som en skadlig åtgärd också ur länssynpunkt. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar avslå proposition 1983/84:50.