mot · G702123 · 1983-11-15 00:00:00 — m. fl. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 1983/84:40) Regeringen har i proposition 1983/84:40 föreslagit att studiemedlen i sin helhet blir återbetalningspliktiga fr. o. m. . Borttagandet av den s. k. bidragsdelen skulle enligt förslaget bidra till att finansiera ett höjt totalbelopp. Att studiemedlens totalbelopp höjs är motiverat. Flera undersökningar under en följd av år har visat på ett sådant behov. Enligt vår uppfattning borde dock studiebidragets effekter noga analyseras innan man diskuterar ett eventuellt borttagande. Vi kommer därför i det följande att föreslå att denna del av förslaget avslås, att en analys av studiebidragets effekter sker och att de merutgifter i förhållande till regeringens förslag som då uppkommer finansieras genom en snabbare reduktionstakt av studiemedlen vid prövning mot egen inkomst. Målen för studiemedelssystemet som de formulerades 1964 är bl. a. att studiemedlen skall vara en stimulans för studier, att avvägningen mellan bidrag och lån är en rättvisefråga och en statsfinansiell fråga, att studiemedlen skall ge full kostnadstäckning för studier per att återbetalningsbördan blir rimlig. Skuldsättningen är ett stort problem. Lånebeloppen har på grund av inflationen ökat dramatiskt . En låntagare, som läst , har en skuld på . men skall efter uppräkning betala tillbaka totalt . Detta innebär en återbetalning första året på . och det på ca . Samma låntagare skulle, om två barntillägg beviljats, ha haft en skuld på . som efter uppräkning blir . Återbetalningen blir då första året . () har i sin anslagsframställning framhållit att det är angeläget att man vidtar åtgärder för att minska studieskulden. Det finns enligt CSN starka skäl för en höjning av bidragsdelen. Detta borde inte bli särskilt kostsamt för samhället eftersom det ju också kostar pengar att tillhandahålla kredit . Man hänvisar också till diskussionen om den sociala snedrekryteringen till högskolan. Även om möjligheterna att påverka utbildningsvalen är beroende av insatser redan inför och i gymnasieskolan, är det inte uteslutet, menar CSN, att ett ökat studiebidrag och därmed ett minskat kreditbehov för de studerande skulle medverka till en utjämning av de nuvarande klyftorna. Den SIFO-undersökning som gjordes (Vuxenstuderandes ekonomi, studier och arbete) pekar på att många studerande inte utnyttjar studiemedel . Tendensen är alltså att man försöker finansiera viss del av studietiden på annat sätt. CSN utgår ifrån att orsaken är en önskan att undvika hög skuldsättning. I den senaste rapporten från den studiesociala forskningen vid pedagogiska institutionen i (1983:02 Studiemedlens relativa betydelse för framgång i högskolan) framhåller man att studiemedlen i minskad omfattning kommit att gynna rekryteringen från de ekonomiskt svaga grupperna i samhället. Man borde därför återgå till en stödform där lån spelar en mindre framträdande roll. Studiebidraget utgör av de totala studiemedlen. Från början var bidraget . I våra grannländer i är bidragsandelen betydligt högre. Den verkliga subventionsgraden är emellertid också beroende av återbetalningssystemets uppbyggnad. Många tycker kanske att vår lilla bidragsdel inte har någon speciell rekryteringseffekt. Enligt vår mening bör man dock inte utan ingående analyser avhända sig ett instrument som skulle kunna bli rekryteringsfrämjande och dessutom skulle kunna användas i arbetet på att minska skuldsättningen. Ett bibehållande av bidragsdelen medför nästa budgetår ett ökat medelsbehov av ca 15 milj. kr. Det kan finansieras genom en skärpt reduktionstakt av studiemedlen vid prövning mot egen inkomst. Ett sådant förslag finns i CSN:s anslagsframställan från föregående år. Det medför ett minskat utflöde av studiemedel med ca 25 milj. kr. Det är alltså först på lång sikt som ett borttagande av bidragsdelen ger några större besparingseffekter för staten. Det finns därför enligt vår mening skäl att avvakta en analys av bidragets effekter och konsekvenserna av en indragning. Åtgärder för att minska skuldsättningen måste under alla förhållanden övervägas. Det finns då flera vägar att gå. Man kan exempelvis göra förändringar i reglerna för återbetalning, ge möjlighet till viss avskrivning efter avslutade studier eller höja bidragsdelen. Kombinationer av olika instrument är också möjliga. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av en analys av studiebidragets effekter samt behovet av åtgärder för att minska skuldsättningen innan bidragsdelen avskaffas ur studiemedelssystemet. () () HANS () ()