ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G6021316 · 1983-01-25 00:00:00 — är en sammanslutning för invandrare. Organisationen som bedrivit sin verksamhet i precis består av ett 40-tal invandrarorganisationer, som i sin tur representerar 10000 invandrare av olika nationaliteter. Därutöver har institutet ca 300 enskilda medlemmar bland vilka återfinns såväl invandrare som svenskar. Verksamheten bedrivs i hela landet. Den centrala organisationen är förlagd till där det också finns bibliotek och informationscentral. I huvudsak arbetar med informationsverksamhet i invandrarfrågor. Man planerar och genomför möten och konferenser i egen regi såväl som tillsammans med andra organisationer. En viktig del av informationen består av utgivande av skrifter av dokumentationskaraktär. Denna utgivning faller utanför bidragsnormer. Eftersom är fristående och inte är anslutet till någon bidragsberättigad huvudorganisation är man hänvisad till att finansiera verksamheten genom medlemsavgifter och försäljning av skrifter. Intäkterna härför täcker emellertid sällan utgifterna. har initierat ett arbete som består i att samla originalhandlingar på samma sätt som sker genom Arkiv för Sverigefinnar och Finlandssvenskar i . För detta ändamål har man sökt anslag ur Bidrag till vissa arkiv men fått avslag på sin framställning. Stöd har utgått till den svenskfinska organisationen. Det borde vara möjligt att från statens sida lämna visst stöd till , som bedriver en kulturbefrämjande insats på ideell basis, på samma sätt som det ur bidraget till särskilda kulturella ändamål i årets budgetproposition, 1982/83:100, bil. 10, B 3, utgått anslag till det till Vuxenskolan anknutna Riksförbundet Invandrarnas kulturcentrum. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär visst anslag till inom ramen för bidrag till särskilda kulturella ändamål.
mot · G6021318 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Svenska folket har i stor omfattning gjort turist- och semesterresor till utlandet. Däremot har inte lyckats locka turister från andra länder att i samma utsträckning besöka vårt land. Detta har medfört att vi har ett stort underskott i turistbytesbalansen. Åtgärder måste nu vidtas på alla områden för att komma till rätta med vår obalans i handels- och bytesbalanserna. Förutsättningarna för att öka turistströmmen till är egentligen mycket goda. Vad som behövs är att vi målmedvetet marknadsför som turistland samt anpassar våra turistanläggningar till utlandets krav. har aldrig haft något kasino. Runt om i världen finns statliga och enskilda kasinon som komplement till andra turistattraktioner. Många svenskar reser vaije år utomlands för att besöka olika kasinon, varvid svensk valuta försvinner ur landet. Genom avsaknandet av kasinon i avstår många utlandsturister att besöka och vi går miste om värdefull utlands valu ta. har förslag framförts om att uppföra ett kasino i . Som i så många andra sammanhang har förbudsivrarna då framträtt och lagt moraliska synpunkter på folks önskan att få spela om pengar. vet vi att svenska folket omsätter miljardbelopp på redan befintliga spel, såsom tips, lotto, bingo, V65 och lotter. Den store vinnaren i dessa spel är staten som får i skatteintäkter. Pengar som ingen politiker säger nej till. Om man därför bortser från befintlig dubbelmoral finns det egentligen inga skäl att säga nej till att ett kasino öppnas i . Eftersom det här är fråga om en mycket speciell verksamhet, som tidigare är oprövad i , bör staten ha överinseende och kontroll av verksamheten. Möjligen bör staten t. o. m. stå som huvudman. Detta hindrar dock inte att en privat entreprenör anlitas för den löpande verksamheten. Beträffande placeringen av kasinot finns en rad lämpliga platser. Internationellt är det ofta så att denna verksamhet är utplacerad på någon mindre ort med anknytning till turistnäringen. Många kommuner kommer säkert att vilja få kasinot med de arbetstillfällen detta medför, såväl direkt som indirekt. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att hos regeringen begär en snabb utredning om statligt initiativ för tillkomsten av ett spelkasino i . () () ()
mot · G6021319 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83:1319 I motion 1981/82: 754 redogjorde undertecknad för de stora problem som vidlådde , en av de största konstdonationer som den svenska staten någonsin erhållit. Enligt prins efterlämnade testamente av förordnades att egendomen skulle tillfalla staten medan vården skulle överantvardas åt . utgör den tredje i ordningen av våra värdefulla konstmuseer. Endast och är större. Det besöks av ca 200000 personer från alla delar av vårt land. Det utgör också ett populärt mål för våra utländska gäster. Under decenniernas gång har problemen med det delade huvudmannaskapet blivit allt tydligare. Ansvaret har bollats mellan instanserna. Stora behov av upprustning föreligger. Men vem är ansvarig? I min hemställan anhöll jag att regeringen fullföljer förhandlingarna med beträffande det delade huvudmannaskapet för . Ett enigt kulturutskott och en enig riksdag beslöt i linje med min hemställan. har förhandlingar inletts. De har dock blivit långdragna och synes situationen ha varit låst. Det är ytterst beklagligt att behöva konstatera att någon lösning ännu ej uppnåtts. fortsätter förstörelsen och kostnaderna ökar i takt med den. Det blir för som går allt angelägnare att få fastställt vilka skyldigheter som åvilar staten - och vilka som åvilar kommunen. Kommunen har väl vårdat donationen. Men den kraftiga upprustning som är nödvändig bör vara en statlig angelägenhet. kommer naturligtvis att göra vad som på den ankommer för att hålla kostnaderna nere. Men om lösningen skjuts allt längre bort i en avlägsen framtid är frågan hur länge styrelsen kan ta ansvaret för den nuvarande situationen. Med hänvisning till ovanstående hemställs att anhåller att regeringen skyndsammast fullföljer förhandlingarna med beträffande det delade huvudmannaskapet för .
mot · G6021320 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83:1320 Kartläggning av behovet av textade TV-program 1981/82 väckte undertecknad en motion (nr 1319) angående handläggning av programurval för textning. Vad beträffar textning av direktsända program så är en textning av naturliga skäl utesluten. Men våra televisionssändningar består till inte ringa del av i relativt god tid inspelade program, där textning borde vara både möjlig och önskvärd. En idealisk situation vore naturligtvis att textning skulle vara en normal företeelse, men på grund av bl. a. ekonomiska hinder lär detta inom en överskådlig framtid ej kunna bli en realitet utan får väl snarare betraktas som en utopi. Desto viktigare blir då att de resurser som kan ställas till förfogande för textning används för program som de hörselhandikappade själva prioriterar. Naturligtvis torde nyhetsprogram (inte minst regionala) och samhällsinformation inta en framskjuten ställning i programurvalet. Men lika stort behov av och intresse för andra programtyper torde föreligga. Bland dessa kan följande noteras: Kulturprogram av olika slag. såsom svensk teater, program om natur, historia, religion m.fl. Vetenskapliga program, t. ex. Tekniskt magasin, psykologiska och medicinska program. Gudstjänster, helgmålsbön. må i denna önskelista noteras att de hörselhandikappade ofta känner sig svältfödda vad beträffar underhållningsprogram. I KrU:s betänkande 1981/82: 18 behandlades min förra motion i ärendet. Utskottet erinrar om de pågående försöken med text-TV. Man skriver sålunda: En successivt utvidgad verksamhet på detta område kommer att innebära allt bättre möjligheter för de hörselskadade att via TV få del av viktig information. Utskottet vill också påminna om den skyldighet att i skälig omfattning tillgodose skiftande behov och intressen som har enligt gällande avtal. Bestämmelserna härom bör rimligen tillämpas även inom ramen för den programverksamhet som på något sätt är särskilt anpassad för de hörselskadade. bör för sina bedömningar av de programfrågor som det nu är fråga om lämpligen kunna inhämta synpunkter från de handikappades egna organisationer. Min kommentar till detta är att text-TV naturligtvis utgör ett utmärkt medium för de hörselhandikappade men att textningen av vanliga televisionssändningar är en helt annan sak och att det ena ej kan ersätta det andra. En utökad text-TV-verksamhet innebär således icke att textningen av TV1- och TV2-sända program förlorar i angelägenhetsgrad. Min uppfattning beträffande det värdefulla i att låta de hörselhandikappade själva medverka i bedömningen av urval för textning kvarstår. Jag har icke och vid kontakter med de hörselhandikappade och deras organisationer funnit anledning ändra ståndpunkt. Jag vill därför åter föreslå att uttala sitt stöd för mina förslag. Medverkande i denna undersökning bör enligt min uppfattning vara företrädare för exempelvis , . Hörselfrämjandets rikssektion för vuxendöva och och hörselskadade barn. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär en prioriterande kartläggning av textningsönskemål beträffande olika programarter inom televisionen.
mot · G6021321 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83:1321 Bidraget till () Ekonomiskt kärva tider drabbar inte minst konstlivet. Det gäller då att ta till vara de ideella kulturkrafterna som för bildkonstens del är unika i . Här finns nämligen ett väl utbyggt konstföreningsnät med 1700 konstföreningar, vilka tillsammans har över 600000 anslutna medlemmar. har verkat under ett tiotal år. () är representerad såväl i förbundsstyrelsen som i de flesta av de 22 distriktsorganisationerna. Förbundets direktkontakter med styrelser och funktionärer vad beträffar utbildning och information är av avgörande betydelse för kvaliteten i konstföreningarnas verksamhet. För att möjliggöra för SKR att för ovannämnda syften anställa en konstpedagog föreslår vi att medel ställs till förfogande för en sådan tjänst. Därmed tas värdefulla erfarenheter av ett konstpedagogiskt forskningsprojekt, bedrivet i samarbete med Fosam och , till vara. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beviljar ett anslag å . för inrättande av en konstpedagogtjänst och att anslaget till Konstfrämjandet minskas med samma belopp. () ()
mot · G6021322 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1322 Införande av reklam i närradio Den pågående närradioverksamheten går bra och har utvecklats till ett fint informationsinstrument från föreningar till medlemmar och allmänhet. Att anordna närradiosändningar kan dock te sig dyrt för ekonomiskt svaga föreningar. Många organisationer kan över huvud taget ej medverka i projektet på grund av de kostnader verksamheten kräver. Lösningen på detta är inte nya statsbidrag. Ett införande av reklam i närradion skulle innebära att de föreningar som är engagerade i närradioverksamhet icke skulle vara beroende av statsbidrag och att många nya föreningar skulle ges möjlighet att delta i verksamheten. Reklam i närradion skulle också innebära ökad konkurrens och därigenom bättre program. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om reklam i närradion.
mot · G6021323 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1323 m. fl. De dövas teckenspråk är ett eget språk. Det har inte mycket gemensamt med svenska språket. De döva använder teckenspråket som sitt modersmål och svenska språket som ett främmande språk. De döva har därför ett begränsat ordförråd i jämförelse med hörande människor. har alltmera uppmärksammat de dövas svåra situation och textar i allt större utsträckning TV-programmen. Kvar står ändå den begränsning de döva har genom sitt lilla ordförråd på svenska och därigenom en lägre läshastighet, vilket gör att de kan ha svårigheter att tillgodogöra sig även textade program. Ett hjälpmedel som får allt större betydelse är videon genom att de döva kan ta del av TV-utbudet och anpassa det till sin egen språkliga förmåga. Ett område som inte kan tillgodoses med vare sig videon eller genom textning är nyhetsförmedlingen. En god samhällsservice till de döva vore att de fick möjligheter att ta del av nyhetsutsändningarna i TV på sitt eget språk, teckenspråket. En sammanfattning av dagens nyheter skulle, som i vissa andra länder, kunna ske under fem minuters teckenspråkssändning vaije dag. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening uttalar önskvärdheten av kontinuerlig sändning av nyheter i TV på teckenspråk. () () BO () () ()
mot · G6021324 · 1983-01-25 00:00:00 — 1982/83 1324-1333 Motion 1982/83:1324 m. fl. Bidraget till () De ekonomiskt kärvare tiderna drabbar det seriösa konstlivet hårt. Det växande konstgeschäftet kommer att brutalt omöjliggöra för många konstnärer att överleva som konstnärer. De knappa samhällsresurserna på kulturområdet måste därför utnyttjas strategiskt för att motverka denna utslagningsprocess. om någonsin gäller det att ta till vara de ideella kulturkraftema, som för bildkonstens del är helt unika i . Vi har nämligen världens mest utbyggda konstföreningsnät med 1700 konstföreningar och över 600000 medlemmar. () har under sin tioåriga verksamhet samlat denna kulturrörelse. är representerad i såväl förbundsstyrelsen som i de flesta av de 22 distriktsorganisationema. Med förbundets direkta kontakter med styrelser och funktionärer är SKR:s utbildnings- och informationsverksamhet avgörande för konstföreningsrörelsens inriktning och därmed betydelsen för det seriösa konstlivet. Det går inte att bortse från att de ideellt arbetande funktionärerna i allmänhet saknar konstnärlig och konstvetenskaplig utbildning - de är ju utbildade för sitt eget yrke. Om de dessutom brister i kännedom om vårt konstliv blir de tacksamma offer för ett hårt och hänsynslöst kommersiellt tryck, som konstföreningarna och då särskilt funktionärerna är utsatta för. Mot den bakgrunden är det olyckligt att SKR:s redan låga anslag drabbats av en realanslagsminskning på upp emot . Dessutom har kulturministern i årets proposition bortsett från statens kulturråds rekommendation att SKR skall få möjlighet att anställa en konstpedagog. Därmed förspills värdefulla erfarenheter av ett framgångsrikt konstpedagogiskt forskningsprojekt, som SKR bedrivit i samarbete med FOSAM och . Vidare måste ett stort konstbildningsprogram i samarbete med studieförbunden skjutas . Med hänvisning till ovanstående hemställs att med ändring av proposition 1982/83:100 under bil. 10 B 23 Vissa bidrag till bildkonst höjer anslaget till med . (vpk) (vpk)
mot · G6021325 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1325 m. fl. Visningsersättningen åt bild- och formkonstnärer Beslutet om visningsersättning, som togs i , innebar ett principiellt viktigt ställningstagande: rättmätig ersättning i stället för bidrag. Konstnärerna (genom KRO) genomför själva en reform . I konsekvens med riksdagsbeslutet tar de också steget över från bidrag till ersättning genom att slopa stipendiesystemet och övergå till en inkomstrelaterad skattepliktig grundersättning. Visningsersättningen skall alltså användas till en solidarisk inkomstutjämnande ersättning bland konstnärerna för att skapa trygghet i arbetet. Utan rimliga arbetsvillkor kan konstnärerna inte förse samhället med någon ny konst att titta på. Tillgången till den gemensamma konstskatten i landet bör därför värderas på ett sådant sätt att samhället genom en rimlig ersättning för tittandet försäkrar sig om ett fortsatt växande av bildkonsten i landet. Eftersom det inte går att registrera tittandet på konst på samma sätt som vid utlåning av böcker och spelande av musikverk, beslöts att detta tittande skulle värderas totalt genom att anslå en klumpsumma . När reformen genomfördes krävde KRO, med stöd från ett enat KLYS, att visningsersättningen skulle starta med minst det belopp som författarna har i biblioteksersättning, eftersom det är fråga om ett fullt jämförbart nyttjande, som därför bör ersättas på ett likvärdigt sätt. Det rörde sig då om 35 milj. kr. Det första anslaget till visningsersättning kom dock inte i närheten av detta minimikrav utan stannade på . Konstnärernas medianinkomst av konstnärlig verksamhet ligger enligt de senaste uppgifterna (KNUFF-utredning) på /år. En fjärdedel av den yrkesverksamma kåren hade en årsinkomst motsvarande ett barnbidrag dvs. Det finns ingenting som tyder på att utvecklingen gått i en sådan riktning att man kan räkna med att situationen har förbättrats. I budgetpropositionen /84 föreslås en treprocentig ökning av anslaget till visningsersättning = . I realiteten innebär det utöver beskattningen en tioprocentig försämring av en redan katastrofal situation! Det går inte att försvara en sådan kulturpolitik. Konstnärerna måste äntligen få en skälig ersättning för sina ovärderliga insatser i vårt samhälle. Under hänvisning till det anförda föreslås att beslutar att med ändring av proposition 1982/83:100, bilaga 10, , punkten B5, Visningsersättning åt bild- och formkonstnärer uppta ett i förhållande till regeringens förslag med 10 milj. kr. (vpk) (vpk)
mot · G6021327 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83:1327 är ur många synpunkter ett intressant turistland. Det är därför viktigt att deltar i det internationella turistarbetet, som verkar för fri internationell rörlighet och därigenom bidrar till ekonomisk utveckling och till att stärka ländernas sociala och kulturella förbindelser. I den gamla internationella turistorganisationen 1UOTO ingick 99 fullvärdiga nationella medlemsorganisationer som inrättats eller erkänts av sina regeringar. var medlem där. Den nya mellanstatliga turistorganisationen vann laga kraft och ersatte IUOTO. Den har sitt huvudsäte i . är emellertid inte medlem av WTO, vilket är mycket förvånande. är medlem på regeringsnivå i speciella turistkommitté i . Genom Svenska turistrådet är medlem i European Commission (ETC) som är ett samarbetsorgan mellan de västeuropeiska staternas turistorganisationer. ETC är främst ett forum för gemensamma frågor inom marknadsföringens område när det gäller turism. WTO:s arbete är dock betydligt mer omfattande och arbetar med alla frågor som kan vara av intresse för ett turistland. Vill man ha framgång som turistland bör man vara medlem i WTO. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär åtgärder så att kan ingå som medlem i WTO.
mot · G6021328 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Radio- och TV-sändningar på polska I årets budgetproposition, bil. 10, redovisar föredragande statsråd vilka kvalitetsförbättringar i fråga om sändningar på minoritetsspråken som åstadkommits som gått av den s. k. reformperioden /79 till 1982/83. Trots den ökande strömmen av polska flyktingar har inte heller i denna budget kunnat inrymma sändningar på polska. LRAB och RR har enligt budgetpropositionen utarbetat riktlinjer för ett samarbete som bl. a. omfattar gemensamt programutnyttjande, samordning av resurserna för minoritetsspråkprogram och visst samutnyttjande av tekniska resurser. Det borde vara möjligt att inom ramen för planerad sändningstid genom dessa rationaliseringar starta sändningar på polska, i varje fall i storstadslänens lokalradiosändningar. De polska flyktingarna är huvudsakligen koncentrerade till dessa län. Vi har tidigare påpekat den brist på flexibilitet som präglar radio- och TV-satsningama på minoritetsspråk. Väl etablerade minoritetsgrupper med invandringsunderskott gynnas på bekostnad av nyanlända stora grupper flyktingar och invandrare. De polska, grekiska och syrianska/assyriska grupperna är ungefär lika stora. Av dem har endast den i etablerade grekiska gruppen reguljära radio- och TV-program. Den syrianska/assyriska gruppen är delvis turkisktalande och är i någon mån tillgodosedd genom de turkiska programmen, medan polackerna saknar sändningar helt. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att uttalar sig för en översyn av sändningarna på minoritetsspråken, i syfte att bättre tillgodose stora nyanlända flyktinggrupper, 2. att uttalar sig för att radio- och TV-bolagen inför sändningar på polska. () () () ()
mot · G6021329 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1329 För den som är synskadad finns ett skriftspråk, punktskriften. Att lära sig läsa och skriva tillhör de viktigaste kunskaperna i skolan både för seende och för synskadade. Att läsa är att utveckla språket bl. Förvärvade kunskaper i punktskriftsläsning kan bibehållas enbart om det finns en rik och varierad tillgång på läsmaterial i punktskrift. Utbudet av litteratur på punktskrift är mycket begränsat. För utlåning finns ca 4500 titlar (i allmänhet endast i ett exemplar). Inom den försöksverksamhet med försäljning av punktskriftsböcker som drivs vid RPH-syn har man producerat ett 30-tal titlar . Bristen på punktskriftsböcker är mycket påtaglig. Lexikon t. ex. saknas nästan helt. T. ex. går det inte att köpa ett engelsksvenskt lexikon. I årets budgetproposition är kulturministern inte beredd att permanenta och överföra försäljningsverksamheten till det statliga talboks- och . Verksamheten får inte heller utökade resurser. De resurser som RPH-syn förfogar över för punktskriftsproduktion används enbart till synskadade elevers behov. Också inom det området understiger resurserna de faktiska behov som finns. Frågan om en permanent försäljningsverksamhet för punktskriftsböcker måste få en lösning som resurser ställs till förfogande för ett större antal punktskriftstitlar. Enligt den utvärdering som gjordes 1981 borde det årliga anslaget vara ca . Med hänvisning till ovanstående föreslås att beslutar begära att regeringen inför /85 förelägger en plan för permanentning av den försöksverksamhet som pågår med försäljning av punktskriftsböcker.
mot · G6021331 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1331 finns i , kommun, en registreringsbas som för landsarkivets räkning upprättar register över olika slags arkivhandlingar. Basen tillkom av arbetsmarknadsskäl och som ett samarbetsprojekt mellan landsarkivet, länsarbetsnämnden och kommun. Vid basen finns en fast anställd föreståndare och en lönebidragsanställd byråassistent, medan övrig personal utgörs av ett 20-tal beredskapsarbetare. verksamhet kan det konstateras att basen utför ett för arkivväsendet och forskningen mycket viktigt arbete. Helt naturligt uppstår då frågan om inte en så betydelsefull verksamhet borde permanentas. i har också gjort framställning till regeringen om detta, men utan resultat. Skälen för en permanentning är flera och tunga: Basens arbetsuppgifter, registrering och kopiering av arkivhandlingar, räcker långt in . Beredskapsarbetaranställningen upplevs som otrygg för personalen. Med en strikt tillämpning av bestämmelserna för beredskapsarbete skall personalen omsättas. Det betyder att basen inte garanteras få behålla den personal som tillägnat sig snabbhet och säkerhet i förmågan att läsa den tyska handstilen, vilket som bekant präglar gamla handlingar. Utan en permanentning är det heller inte möjligt att lägga upp en fast ekonomisk planering där man kan ta betalt för kopieringsarbetet och därmed skapa intäkter åt staten. Registreringsbasen har en stor betydelse för sysselsättningen i området. kommun har en arbetslöshet som uppgår till , i Ramseleområdet är den . 23 fasta arbetstillfällen betyder mycket i dessa bygder. Den ur alla synpunkter mest konsekventa åtgärden bör därför bli att registreringsbasen i permanentas och i fortsättningen finansieras över statsbudgeten via . Frågor om huvudmannaskap o. d. får förutsättas bli lösta genom den översyn av registreringsverksamheten som regeringen ställt i utsikt. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen föreslagits om registreringsbasens i inordnande under som en permanent verksamhet.