mot · G702283 · 1983-12-16 00:00:00 — 1983/84:283 m. fl. Vissa livsmedelspolitiska frågor (prop. 1983/84:76) I regeringens proposition 1983/84:76 behandlas vissa livsmedelspolitiska frågor. Däremot föreslås inte i propositionen den länge diskuterade nödvändiga uppräkningen av prisstödet till jordbruket i norra , vilket är mycket anmärkningsvärt med hänsyn till den eftersläpning som drabbat detta stöd och som medfört en markant försämring av norrlandsjordbrukarnas inkomstförhållanden. har särskilt stöd lämnats till jordbruket i norra i form av såväl prisstöd som investeringsstöd. Grunderna för det nu utgående prisstödet lades fast i anslutning till de nya riktlinjerna som fastställdes för jordbrukspolitiken 1977. Statligt prisstöd utgår på mjölk, kött och fläsk samt dessutom till smågrisproduktion och getskötsel. Inom större delen av utgår prisstödet med per kg 4-procentig mjölk. De västra delarna av och kommuner tillhör ett område där stödet är . Prisstödet till kött är per kg och till fläsk i . Motiven för att särskilt stöd till norra införts är att kompensera norrlandsjordbruket för de högre kostnader och sämre betingelser detta har på grund av främst klimat och transportavstånd. För att uppnå inkomstmålet inom jordbrukspolitiken även i norra är stödet en nödvändighet. Även beredskapsskäl och allmänt regionalpolitiska skäl talar mycket starkt för stödet till jordbruket i denna del av landet. 1981 tillsattes en kommitté för översyn av stödet till jordbruket i norra . Denna kommitté med ledamöter från alla fem riksdagspartier framlade ett enigt förslag till uppräkning av stödet och dessutom förslag till vissa förbättringar av områdesgränserna. Förslaget innebar att uppräkning av beloppen skulle ske från . Någon sådan uppräkning har tyvärr inte skett. Inte endast från jordbrukarhåll utan även från många med ansvar för regionalpolitik i norra , främst landshövdingarna, har krävts en uppräkning och man hade hoppats att regeringens nu framlagda proposition skulle innehålla förslag härom. I stället nämns i propositionen att vid prisöverläggningarna särskild hänsyn bör tas till norrlandsjordbrukets problem. Det är synnerligen anmärkningsvärt att regeringen genom sitt uttalande i propositionen vill övervältra ansvaret för höjning av pristilläggen i norra på jordbrukarna i övriga landet. Förslaget strider mot de principer som oomstritt gällt för det regionalpolitisk! 1 1983184.3 sami. jordbruket i norra liksom för regionalpolitisk stöd till andra näringar. måste därför klart avvisa regeringens uttalande i denna riktning och i stället besluta dels att prisstödet till jordbruket i norra skall betalas över budgeten liksom annat regionalpolitisk stöd, dels att en uppräkning skall ske fr. o. m. så att den hittillsvarande eftersläpningen kompenseras. Vad gäller eftersläpningen kan nämnas att kostnaderna för jordbrukets produktionsmedel (räntor, kraftfoder, drivmedel, maskiner, gödselmedel etc.) - ökat med , vilket innebär att prisstödets reella värde har minskat mycket kraftigt och leder till en fortsatt och snabb försämring av norrlandsjordbrukets redan tidigare alltför svaga lönsamhet. Den uteblivna kompensationen för prishöjningar minskar jordbrukarnas arbetsersättning, och särskilt för nyetablerade jordbrukare är situationen mycket pressad. Liksom jordbruksavtalet-åtminstone - kompenserat jordbrukarna för prishöjningar på produktionsmedlen måste prisstödet till norra successivt räknas upp för att inte norrlandsjordbrukarnas ekonomiska situation skall försämras. justerades prisstödet för kostnadsökningar . För att kompensera jordbruket i norra för prisutvecklingen behöver det nu höjas med ca 40 milj. kr. Det finns anledning att nu när regeringen vill urholka norrlandsstödet påpeka den stora regionalpolitiska betydelse jordbruket har och vad dess produktion betyder som underlag för och sysselsättning i livsmedelsindustri samt transport- och serviceföretag. Att uppehålla ett väl fungerande jordbruk i norra och ett jordbruk som ger sina utövare en skälig arbetsersättning är både en rättvisefråga och en regionalpolitisk fråga liksom det är av största betydelse ur beredskapssynpunkt. Även om vårt lands ekonomiska situation är pressad är det orimligt att detta skall leda till att jordbrukare inte får det prisstöd som det tidigare varit enighet om och som de ansett sig våga kalkylera med att det skulle utgå när de planerat för sin framtid. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beträffande prisstödet till jordbruket i norra beslutar att prisstödet även i fortsättningen skall utgå av budgetmedel, 2. att beträffande prisstödet till jordbruket i norra beslutar att räkna upp prisstödet fr. o. m. 1984 så att kostnadsutvecklingen kompenseras. (vpk) () () ()