mot · G6021833 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1833 m. fl. Grundlagsskydd för det mänskliga livets integritet Från olika utgångspunkter flammar då och då upp intensiva debatter om livets innersta innehåll, om människans roll och om människans rätt att genom egna beslut påverka grundläggande biologiska livsbetingelser på jorden. Den debatten har fått en särskild aktualitet genom den nya bioteknikens utveckling. I och med att vi skaffat kunskap och teknik för att kartlägga och påverka livsbetingelserna genom arvsmassan kommer mänskligheten att på ett helt annat sätt än tidigare tvingas ta ställning till vad som är människa och vilka ingrepp som kan vara tillåtna i det som är och skall bli människa. Vi står nu i början av en snabb utvecklingsprocess. Vi har långt kvar innan det mänskliga DNA (arvsmassan) är kartlagt. Man kan hävda att det sannolikt är så komplext att det inte går att kartlägga. Men man kan å den andra sidan hävda att det inte finns några tekniska hinder för en sådan kartläggning. Kunskap ger möjlighet att byta ut vissa genetiska egenskaper. Hybrid-DNA-teknik och annan bioteknik används i skilda sammanhang. Det är ingen tvekan om att här finns stora positiva möjligheter när det gäller framställning av vissa mediciner, växtförädling, utveckling av våra husdjur osv. Det är viktigt att entydigt positiva effekter kan tas till vara utan att hota mänsklighetens egen integritet eller miljövärden i vår omgivning. När det gäller den nya bioteknikens tillämpning direkt på människan kan man särskilja vissa grundläggande huvudinriktningar. Man har ett instrument för fosterdiagnostik, för förändring av könsceller, befruktade ägg och embryon, för terapeutiska ingrepp på och födda individer. Flera av dessa grupper måste ses i perspektiv av att nu finns teknik för artificiell befruktning (s. k. provrörsbarn). Den nya tekniken skall också ses mot bakgrund av den forskning som bedrivs på och med embryon och . Ingrepp på och födda individer När det gäller användandet av hybrid-DNA-teknik för att bota sjukdomar på och födda människor gäller att det aldrig kan bli fråga om annat än riktade insatser mot en viss typ av celler - t. ex. de som producerar röda blodkroppar, eller på t. ex. de förhållanden som leder fram till vattenskalle och därmed dålig hjärnutveckling. Enligt vår mening bör inte de regler och förhållanden som reglerar användande av ny teknik i dessa avseenden avvika från regler som anger villkoren för användande av annan teknik inom det medicinska området. En av de mest framträdande mänskliga egenskaperna sägs vara att vi är nyfikna till vår natur. Det är en bra egenskap och en förutsättning för mänsklig utveckling. Men om nyfikenheten sträcker sig till områden där man kan äventyra människovärdet som sådant kan nyfikenheten bli mänsklighetens grav. Det är viktigt att noga slå fast att detta inte får ske. Det ovan omnämnda arbetet i är ett exempel på detta. I arbetar bl. a. den s. k. genetikkommittén med dessa frågor. Enligt vår mening finns förutsättningar att redan nu göra ett etiskt ställningstagande för människovärdets integritet. Eftersom det sannolikt inte finns några skarpa motsättningar i de breda folklagren i dessa frågor anser vi det rimligt att kommande lagstiftning på detta område kan baseras på en grundlagsbestämmelse till skydd för mänsklighetens egen integritet. En sådan bestämmelse bör ta sikte på att förbjuda sådana manipulationer i den mänskliga arvsmassan som sedermera också nedärves till nästa generation. En integritetsbestämmelse bör också vara vägledande när det gäller forskning och terapeutiska ingrepp på och födda människor. Den kunskap som kommer fram ger oss helt nya perspektiv på människan och mänskligt liv. I det sammanhanget är det oundgängligen nödvändigt att slå fast att varje människa med sina olika egenskaper har ett eget värde som vi måste slå vakt om. Ingen människas värde och rättigheter är större än någon annans. Av det följer att ingen genetisk kombination i princip får anses sämre än någon annan. Inom har man arbetat med en konvention utifrån principen att varje människa har rätt att födas med ett oförvanskat arv. Möjligheten att ställa diagnos på ett är inte förknippad med den nya biotekniken. Däremot innebär den nya tekniken en möjlighet att göra diagnoser för att besvara en lång rad frågor som inte tidigare kunde besvaras - och med en stor säkerhet. Inom har en särskild rapport utarbetats om fosterdiagnostik, vilken nu är föremål för remissbehandling. Vi vill för vår del slå fast några grundläggande principer kring fosterdiagnostiken. För det första skall diagnosen alltid ske efter begäran av föräldrarna/modern. Modern får aldrig försättas i en situation där hon känner sig tvingad till diagnos. För det andra får diagnosen aldrig ha annat syfte än att söka efter en definierad sjukdom. Avsikten får inte vara att fastställa andra egenskaper såsom kön, ögonfärg, intelligens eller andra egenskaper som är helt normala som mänskliga variationer. Avancerad fosterdiagnostik får aldrig bli en rutinåtgärd. Ingrepp på könsceller, zygoter och embryon Få uppfattar det mänskliga DNA som en människa. Däremot är det befruktade ägget början till det som skall bli människa. Enligt vår mening bör manipulationer som leder till effekter, vilka ärvs också av nästa generation, inte förekomma. Om man skall acceptera att ingrepp fick göras vilka nedärvdes i flera generationer framöver skulle vi manipulera den mänskliga integriteten som sådan. Enligt vår mening är det etiskt stötande att använda det som skulle kunna bli en människa som ett objekt för forskning. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär att frågan om grundlagsskydd för det mänskliga livets integritet i avseende på den nya biotekniken prövas så att förslag kan presenteras för beslut . () () minab/gotab 1983 73574