mot · G70268 · 1983-11-14 00:00:00 — Motion 1983/84:68 Åtgärder för elever med handikapp i det allmänna skolväsendet m. m. 1983/84:27) I propositionen understryks vikten av att handikappade elever får en undervisning som är individuellt anpassad. Detta är en central tanke, som ställer åt sidan den fruktlösa diskussionen om huruvida skolsystemet väsentligen skall bygga på integration eller ej. Det måste vara den enskilde elevens egna förutsättningar som avgör hur skolundervisningen planeras och genomförs. Sett mot den bakgrunden finns det anledning uttala tillfredsställelse med propositionen. På några punkter menar jag emellertid att propositionen inte i tillräcklig omfattning, eller tillräckligt klart, tar hänsyn till de rörelsehindrade elevernas situation. Detta gäller bl. a. planeringsregionerna. I propositionen föreslås att fem sådana inrättas och att dessa i princip skall ha en geografisk indelning som stämmer överens med vad som gäller för döva och hörselskadade elever. Jag menar, i likhet med flera remissinstanser som yttrat sig över integrationsutredningens betänkande, att planeringsregionerna bör sammanfalla med sjukvårdsregionerna. Många skäl talar härför. Sjukvårdsregionerna är etablerade och väl fungerande baser för samarbete i olika avseenden, bl. a. vad beträffar omsorgerna om de rörelsehindrade barnen och ungdomarna. Väljer att bifalla propositionen i denna del måste dessutom lagen om elevhem för vissa rörelsehindrade barn (1965:136) ändras. I 3 § stadgas att regeringen skall fastställa en plan över de elevhem som skall finnas i riket. Denna plan sammanfaller med sjukvårdsregionerna. Om planeringsregionerna får sammanfalla med sjukvårdsregionerna innebär detta inte endast en logisk organisationsform utan också att landstingen - i fråga om de rörelsehindrade elevernas boende - kan fortsätta att samarbeta med samma landsting när det gäller elevernas medicinska omvårdnad och habilitering. Detta är ett skäl av väsentlig betydelse vad gäller de rörelsehindrade eleverna, vars existens ofta präglas av att bollas mellan olika instanser och vård- och habiliteringsinstitutioner. Vad beträffar avvecklingen av gymnasium synes det som om denna åtgärd i princip är riktig. Jag menar emellertid att propositionen inte tillräckligt tydligt anvisar hur man skall kunna garantera att eleverna vid gymnasium på andra platser i landet skall få en undervisning och en medicinsk omvårdnad och habilitering i nivå med vad som f. n. gäller. Denna oro delas uppenbarligen också av styrelsen för vårdartjänst som, i en skrivelse till daterad , begär klarlägganden på en rad väsentliga punkter. Jag menar att man av hänsyn till behovet av tid för att klara av problemen ute i landet bör fortsätta verksamheten vid riksgymnasiet i även under /85. Alternativet till detta är att sådana resurser - personellt och ekonomiskt ställs till förfogande att fullständiga garantier kan ges för att nuvarande och tillkommande rörelsehindrade elever kan få en god gymnasial utbildning och erforderlig medicinsk omvårdnad och habilitering regionalt redan höstterminen 1984. Skolmyndigheterna måste åläggas att göra en uppföljning av varje enskild elev vid gymnasium. Motsvarande omsorg måste visas de elever som avser att påbörja gymnasiala studier. I propositionen föreslås att det nuvarande antalet regionala konsulenter för de rörelsehindrade eleverna utökas /85 från f. n. 12 till 17. Departementschefen säger i anslutning härtill att han inte nu är beredd att binda sig för en utökning till 25 regionala konsulenter, vilket hade föreslagits av integrationsutredningen. Jag menar att integrationsutredningens förslag i denna del bör vara förverkligat möjligt. Betydelsen härav understryks ytterligare av det faktum att utöver de grupper som åberopades i integrationsutredningens betänkande ingår i rörelsehindersgruppen även de s. k. MBD-barnen (), vilka samtliga har motoriska och perceptuella störningar. Dessa förorsakar ofta beteendeavvikelser och inlärningssvårigheter. Av alla barn som föds i har svår MBD. Med stöd av ovanstående hemställs 1. att beslutar att planeringsregionerna bör sammanfalla med sjukvårdsregionerna, 2. att uttalar sig för att försöksverksamheten med riksintagning till gymnasiet i får fortsätta under /85, 3. att uttalar vikten av att antalet rh-konsulenter ökas till 25.