mot · G6022147 · 1983-01-25 00:00:00 — Regionalpolitik har bedrivits . Ambitionerna i politiken har ökat och målet för regionalpolitiken är nu att skapa förutsättningar för en balanserad utveckling i landets olika delar och att ge människor tillgång till arbete, service och en god miljö var de än bor i landet. Beslut om regionalpolitiska riktlinjer och medel har tagits vid ett flertal tillfällen , bl. 1979 och 1982. uppnådde vi i en bättre regional balans både inom och mellan länen än vi haft tidigare. I de inre delarna av kvarstår dock obalansen och det återstår en råd regionalpolitiska problem att lösa. ERU har i en utvärdering av det regionalpolitiska stödet påvisat att dess nuvarande utformning har effekt endast om industrin expanderar. Väntade fortsatta strukturförändringar inom industrin tillsammans med en dämpad tillväxt av den offentliga sektorn ger problem som den framtida regionalpolitiken måste mildra om den skall bidra till att bibehålla och öka jobben i de sysselsättningssvaga områdena. Mot denna bakgrund beställde återigen en parlamentariskt sammansatt utredning, som skall arbeta fram underlag för beslut om de regionalpolitiska stödinsatsernas inriktning och omfattning. Vi vill peka på några av de medel som bör diskuteras och övervägas. Mittenregeringens förslag och beslut att sänka den procentsats efter vilken arbetsgivaravgifter och egenavgifter utgår är en bra början. Beslutet gäller för verksamhet som bedrivs i , , Enligt vår mening bör övervägas om inte en kraftigare sänkning, med 15 å av arbetsgivareavgifterna är nödvändig för att nå den effekt man vill, nämligen att underlätta nyetablering av företag. motiverade lättnader i företagsbeskattningen bör övervägas. Transportstöd för ett rundare Transportstödet till godstransporter har ökat i betydelse . Det ingår som en viktig del i arbetet för att åstadkomma ett företagande på lika villkor i norr som i söder. Eftersom den norrländska hemmamarknaden är för liten som bas för företagens verksamhet måste de söka sig till marknader i eller utomlands. Då innebär avståndskostnaden en fördyring av produkterna, vilket försämrar konkurrensförmågan. Detta kompenseras till viss del av transportstödet. Transportstödets roll skall nu belysas i den av regeringen aviserade kommittén. Det är viktigt att stödet får en utformning som i högre grad än innebär effektivt stöd med minsta möjliga krångel. Genom nuvarande godstransportstöd har blivit något rundare. bör vi gå vidare och undersöka möjligheterna att införa ett sjötransportstöd, så att väg-, järnvägs- och sjötransporter blir stödberättigade i likhet med vad som finns i och . För sjötransporter talar den lägre energiåtgången i jämförelse med andra transportmedel. För att transportera ett ton gods en kilometer går det åt: med jänrväg 0,175 kWh med fartyg 0,075 kWh med lastbil 2,0 kWh. Fraktkostnader för järn och stål har ett avtal med europeiska , , som inom EG:s ram reglerar fraktkostnaderna för järn- och stålvaror. Grundprincipen är att det finns ett antal s. k. basorter, varifrån fraktkostnaderna för varor skall beräknas. Basorten för norra är . Det innebär att den företagare i , som köper stål från i kvarteret intill, får betala frakt som om varan kom från . En Malmö-företagare som gör en likartad affär belastas bara med en fraktkosotnad som om låg i . är nämligen också basort. För att exemplifiera: Företagen i , som köper en viss mängd balk från i , får betala /ton i frakt. Malmöföretagaren som köper samma mängd från samma ställe får ett frakttillägg på 32 alternativt /ton. Även om Luleåföretagaren får ett fraktstöd på så är skillnaden i kostnader rätt avgörande för konkurrensförmågan. har länge drivit kravet på ett rundare . Vi vill utjämna avståndskostnaderna för att ge likartade förutsättningar för företagsamheten i landets olika delar. Exemplet ovan visar dock att skillnaderna i förutsättningarna är stora. En fortsatt utjämning är nödvändig och kan uppnås på olika sätt. En möjlighet är att försöka få basortssystemet förändrat så att förutsättningarna för företagen i övre förbättras. Det förefaller litet märkligt att det i den ena halvan av landet finns bara en basort och den ligger längst söderut (avståndet är ), medan det i den mindre delen av landet finns 5 basorter. En annan möjlighet till förändring är ett förbättrat transportstöd. Regeringen bör undersöka möjligheten att inom förbättra förutsättningarna för den verkstadsmekaniska industrin i övre . Situationen i är allvarligare än beroende på den akuta krisen i Malmfälten. Malmavhämtningen vid har minskat katastrofalt och permitteringar och semester tillsammans har inneburit 17 veckors stopp i järnmalmsgruvorna i och ändå måste ett stort antal människor avskedas. Permitteringar, varsel och avskedanden hör till Malmfältsbornas vardag och innebär en fruktansvärd påfrestning för alla som lever och verkar i Malmfälten. Oron för framtiden är stor i . Trots insatser på mer än 13 miljarder av de icke-socialistiska regeringarna för att på olika sätt stimulera fram nya och bibehålla de arbeten som finns innebär den akuta järnmalmskrisen en oerhörd påfrestning på människor och ekonomi. behöver ett mer differentierat näringsliv. Järnmalmsrörelsen kommer inte längre att stå för lika många arbetstillfällen som tidigare, utan järnmalmsbrytningen måste kompletteras med brytning av andra och industrimineral. Småföretagandet måste stimuleras och data- och elektronikindustrin utvecklas vidare. Något av det viktigaste för framtid som pågår är det prospekteringsarbete som fick en extra puff genom folkpartiregeringens satsning på basprospektering i och genom mittenregeringens förslag om genomförande av liknande projekt i andra delar av och senast socialdemokratiska regeringens insikt om att extra medel behövs för sådan verksamhet. Men tiden från fynd till fyndighet och brytning är lång och därför behövs ytterligare insatser, både kortsiktiga och sådana som kan ge utdelning på lång sikt. , ett metallurgiskt centrum har tidigare uttalat att skall bli ett metallurgiskt centrum. I finns en metallurgisk forskningsstation. Dessutom finns vid Tekniska högskolan utbildning och forskning inom områden som gränsar mot metallurgin. 1* 1982/83. När Tekniska högskolan i byggdes upp, flyttades utbildningen och forskningen inom gruvområdet från , medan den metallurgiska delen lämnades kvar. Tekniska högskolan i , KTH, försöker nu ändra inriktningen av verksamheten inom metallurgin och ge den en materialteknisk profil. Mot denna bakgrund vore det rationellt att flytta den metallurgiska utbildningen och forskningen från KTH till och samordna den med de resurser som finns där . Det skulle också innebära ytterligare ett steg mot förverkligandet av riksdagsuttalandet om som ett metallurgiskt centrum. strukturplan för slogs det fast att den rälstillverkning, som finns i , skulle flyttas till . Det beslutet måste nu bli verklighet. Flyttningen är motiverad ur företagsekonomiska, tekniska och kvalitetsmässiga bedömningar. Med tanke på de kvalitetskrav som kommer att ställas är det nödvändigt att använda den s. k. universalmetoden, vilket är planerat i . De investeringar som skett i skulle också utnyttjas bättre gneom en komplettering med rälstillverkningen. i är uppfört 1907 och bör ha svårt att tillgodose moderna kvalitetskrav. Rälstillverkningen bör därför flyttas till i enlighet med tidigare av regering och riksdag fattat beslut. Planerna på ett aluminiumsmältverk i Pitå presenterades . Olika bedömare tycks vara övernens om att det är ett bra och ekonomiskt försvarbart projekt, just ett sådant långsiktigt projekt som skulle behöva. Tyvärr tycks svårigheter med finansieringen av projektet ha stoppat upp planeringen. ägare har ansökt om lokaliseringsstöd. Regeringen bör fatta ett snabbt positivt beslut i den frågan och för övrigt biträda med en lösning av finansieringen. Lokaliseringsstöd, beredskapsmedel och lån bör tillsammans ge en grund för att genomföra en etablering av aluminiumverk till . I samband med uppbyggandet av ett fredsförband i har frågan om ett flygfält i regionen diskuterats ända från det tidigaste utredningsstadiet. Både från militär och civil sida har därvid understrukits betydelsen av att en flygplats kan komma till stånd. Från militär sida har från början värnpliktssociala skäl givits stor tyngd. har de försvarspolitiska synpunkterna fått en alltmer framträdande plats. Från civil sida har därtill pekats på den stora betydelse ett fält kan få för en fortsatt stabilisering av den berörda regionens näringsliv och arbetsmarknad. Mot bakgrund av den svåra situatonen i är det nu äntligen dags att förverkliga detta projekt. En flygplats skulle på ett positivt sätt medverka till en utveckling av turismen i området. De värnpliktigas hemresor tur och retur söderut kan kombineras med turistresor för att undvika att tomma plan flyger i ena eller andra riktningen. De arbetsmarknadsmedel som redan beslutats bör kunna användas för ett genomförande. Uppförande av ett apatitverk i har länge diskuterats. har färdiga planer, och man har funnit köpare för mestparten av produktionen. Mot bakgrund av den svåra situation, som och Malmfältens befolkning är det väl motiverat att statsmakterna ställer sig bakom detta projekt. Den av regeringen aviserade propositionen om insater i bör innehålla medel för ett apatitverk. Apatiten kan också användas som utgångspunkt för vidareförädling inom länet. Apatit innehåller fosfor, en av ingredienserna i konstgödsel, och det innehåller också de intressanta jordartsmetallerna (s. k. REM = Rare earth metals). Till REM räknas 16 grundämnen vilka används som legeringstillsatser inom metallurgisk industri, oljeindustri, glasindustri, kemisk industri m. m. Ett apatitverk skulle ge möjlighet till bättre järnmalm utan fosfor och avfallet, dvs. apatiten, kan ge möjlighet till konstgödselproduktion och utvinning av de sällsynta jordartsmetallerna. Mot denna bakgrund bör ett apatitverk byggas snart. I folkpartiregeringens Norrbottensproposition föreslogs att en forskningsstation i gruvbrytning skulle inrättas med lokalisering till Luossavaara i . I propositionen slogs fast att forskningsstationen skulle innebära att ett unikt samarbete kunde etableras mellan , högskolan i och mekniska industrier i Norr- och med syfte att få fram billiga och bra brytningssystem i gruvorna och utveckla en för dessa anpassad mekanisk utrustning. Efter åtskilliga turer kom forskningsgruvan i gång. hotas dess fortsatta verksamhet av att inte har råd att köpa den malm, som bryts i forskningsgruvan, en inkomst som är helt avgörande för verksamheten. Med hänvisning till ovanstående hemställs* 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den framtida utformningen av regionalpolitiken, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om särskilda insatser i . () () * Se även motionerna 1982/83:2148-2149