mot · G602765 · 1983-01-21 00:00:00 — Inrättande av en ny professur vid universitets sociologiska institution Många människor upplever att vi har en samlevnadskris i samhället. Det är inte längre någon självklarhet att man ska leva med samma partner livet ut. Separationer och partnerbyten hör till våra vanligaste vardagsproblem. I vissa områden i är det ovanligt att tonårsbarn bor tillsammans med båda sina föräldrar. Samhällsförändringar som medfört att de flesta kvinnor i samhället förvärvsarbetar har kommit tämligen snabbt. Det är som kvinnor som fått barn stannat kvar på arbetsmarknaden även under småbarnsåren. Strukturförvandlingen av samhället har också medfört att nya samhällen uppstått och andra orter mer eller mindre försvunnit. Det har inte funnits några invanda sedvänjor eller något socialt skyddsnät att stödja sig emot i de nya samhällena. Den tekniska utvecklingen har medfört att hushållsarbetet minskat kraftigt i omfattning. Att slippa det oerhört mödosamma slitet med tvätten, skurning av golv, tidsödande matlagning m. m. har självfallet inneburit något av en revolution för kvinnorna. Hushållsarbetets förenkling har möjliggjort för kvinnor att över huvud taget förvärvsarbeta, eftersom det är kvinnorna som i nästan alla familjer fortfarande står för merparten av detta arbete. har denna utveckling också inneburit att isoleringen i bostadsområdena ökat. Man träffas inte längre i tvättstugan, vid soptunnan, mjölkbutiken, piskställningen etc. De dagliga kontakterna som fanns har i många områden ersatts av anonymitet. Den sociala tryggheten i omgivningen har därmed minskat. Parallellt med att kvinnornas möjligheter på arbetsmarknaden fram till nu ökat, att barnomsorgen byggts ut, att hushållsarbetet förenklats, att diskussion om jämställdhet förts , att en rad jämställdhetsbefrämjande åtgärder vidtagits, den sexuella frigörelsen som möjliggjorts för kvinnor genom preventivmedel och aborter skett, så har också den kommersiella delen av samhället ökat sitt tryck mot kvinnor av helt motsatt karaktär. , herrtidningar, annonser, kläder, mode, prylar, film, musik - allt är exempel på företeelser i samhället som medvetet och omedvetet utnyttjat våra könsfördomar. I vissa avseenden har den strikta uppdelningen i manligt och kvinnligt förstärkts genom det kommersiella samhällets förföriska sätt att sälja sina produkter. Ingen tidigare kvinnogeneration har behövt möta nakna kvinnokroppar som endast är till för att behaga männen, som vår kvinnorgeneration skall arbeta sida vid sida med männen i arbetslivet. Rollförväntningarna på dagens kvinnorgerationer är ytterst motsägelsefulla. Å ena sidan skall du vara jämställd, förvärvsarbetande, fackligt och politiskt aktiv, å andra sidan skall du ständigt vara förförisk, för det tredje skall du fortfarande vara en god maka och mor, trogen och uppoffrande och dessutom sköta hushållet som om du fortfarande var hemma på heltid. Dessa tre olika typer av förväntningar strider mot varandra. Men i denna korseld befinner sig dagens kvinnogenerationer. Dagens samhälle har också inneburit förändrade förväntningar på männen. De skall fortfarande ha den gamla mansrollens styrka, uthållighet, tuffhet, å andra sidan skall de också ställa upp för barn och hem och våga visa sina känslor. Självfallet utsätts männen för samma förvirrande syn på kvinnor som kvinnorna själva. Den ökade utslagning som finns, det ökade alkoholmissbruket, kvinnomisshandel och barnmisshandel är uttryck för den oro människor känner när givna normer för hur man skall uppträda inte längre finns. Tryggheten i en invand social miljö finns för många människor. Våra samhällsproblem kan inte av genom en bättre ekonomisk situation, av snyggare hus, av bättre vägar eller fler simhallar. Forskningen kring hur förändringarna i våra vardagsvillkor påverkat oss människor och våra värderingar är oerhört nödvändig. I det kaos av rollförväntningar och normer som korsar varandra får många människor personliga problem. Problem som visar sig i form av samlevnadsproblem, missbruk, ångest eller våld. För att finna politiska lösningar på alla dessa problem som människor upplever så krävs kunskap kring varför vi människor beter oss som vi gör. Utan den kunskapen och den insikten kan tekniska och ekonomiska framsteg i samhället inte användas för att öka människornas välfärd. Tvärtom kan t. ex. en viss typ av teknisk utveckling ytterligare öka människornas sociala trygghet. En satsning på teknisk utveckling - vilket behövs i dagens situation - måste med nödvändighet motsvaras av en satsning på forskning kring familj, socialisation och mänsklig reproduktion. Annars kan den tekniska forskningen inte sättas i människans tjänst. I fattades under föregående år ett beslut om att forskning kring sociala frågor, barn och jämställdhet skulle prioriteras. Vid har bedrivits forskning kring socialisation, familjeförhållanden, könsroller, sexualitet, kulturell överföring och den informella sektorns betydelse i samhället. Men till övervägande del har denna forskning varit externt finansierad. Den sociologiska institutionen har sedan ett årtionde satsat på att utveckla forskning kring makrosociologi med historisk och komparativ sociologi. Det rör sig här om en angelägen grundforskningsuppgift som övrig forskning drar nytta av. också haft svårt att få fram tillräckliga basresurser för att denna forskning skall ge tillfredsställande resultat i forskningsprodukter och kompetensuppbyggnad. En professur bör därför inrättas om täcker områdena familj, mänsklig reproduktion och socialisation. I likhet med vad som gäller för docenten i kvinno- och jämställdhetsforskning vid bör tjänsten inte vara bunden till viss institution, utan knytas till den institution där innehavaren av tjänsten verkar. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär att det inrättas en professur täckande områdena familj, mänsklig reproduktion och socialisation.