mot · G6022025 · 1983-01-25 00:00:00 — Förmånliga krediter har alltmer blivit ett avgörande konkurrensmedel vid försäljning av kapitalvaror såväl inom som utom landet. Den statliga exportkreditfinansieringen genom AB (SEK-systemet) har en mycket stor betydelse för svenska företag. Drygt 30 000 arbetstillfällen i landet uppskattas vara beroende av exportkreditsubventionerna. Enligt exportkreditutredning uppgav de tillfrågade företagen att de utan SEK-stödet skulle ha tappat minst tre fjärdedelar av den SEK-finansierade exporten. För vissa värmländska företag däribland KMW som exporterar pappers- och cellulosamaskiner med en exportandel på , har den statliga exportkreditgivningen inneburit att konkurrensen med andra länder kunnat ske på någorlunda lika villkor. Genom höjningen av minimiräntesatserna i de internationella överenskommelserna om begränsning av statsstödet i exportkreditsystemen har subventionsinslaget nu minskat. har tagit aktiv del i arbetet att eliminera exportkreditsubventionerna, vilket också noterats i propositionen. Således har de s. k. consensusräntorna (minimiräntorna) 1982 höjts med från i genomsnitt till . har marknadsräntorna sjunkit runt om i världen. Den totala subventionsgraden för nya krediter har således kraftigt minskats, för att inte säga nästan eliminerats. Exempel (kredit i utländsk valuta): rika länder länder fattiga länder fr.o.m. 1983-01-06 12,11,10, i US-dollar 11,11, + 1,+ 0,- 0, Eftersom SEK:s utlåning i utländsk valuta är bestämd att ej överstiga subventionsgraden på en US-dollarkredit, speglar ovanstående tabell situationen för de utländska valutor som har räntesatser som motsvarar eller är högre än US-dollarn, t. ex. pund, franc, Canadadollar m. fl. Som synes är subventionerna nästan helt eliminerade efter regeringens höjning av SEK:s räntesatser med början . Nya krediter vid nuvarande marknadsräntesatser, som dessutom är sjunkande, torde därför leda till blygsamma subventioner. Det föreföll därför onödigt med den senaste räntehöjningen. Vad gör våra konkurrentländer? a) Ett exempel är att utnyttjandet av s. k. blandade krediter ökat kraftigt. Om ett gåvoelement på i form av t. ex. sänkt ränta erbjuds, så sätts consensusreglerna ur spel. KWM-Kamyr mötte problemet senast i ett projekt i , där ett kvarhållande av österrikiska räntesatser på 8-procentsnivån blev en övergång från subventionerad exportkredit till blandad kredit. b) Till kan svenska företag erbjuda finansiering i finska mark till . För att stödja finsk industri kan dock den finske köparen få en inhemsk kredit på en ofta längre kredittid till räntan motsvarande finska diskontot . Ränteskillnaden är , vilken motsvarar på priset. c) På motsvarande sätt kan ej svenska företag skydda sig mot finska expoter till . Där är den svenska s. k. matchningsräntan över consensus, dvs. Vad gör vi i ? a) räntan , när t. ex. Exlm-bank sänker räntan till consensusnivå. b) Satsar 20 milj. kr. på blandade krediter, när t. ex. på ett enda projekt satsar 187,5 milj. kr. c) har vi ett jämförelsevis dåligt matchningssystem i jämförelse med , som är ytterst effektivt. (har räntepåslag över consensus.) Svenska företag behöver ett bättre konkurrensläge Regeringens budgetförslag tar i för stor utsträckning hänsyn till inträffade kostnader för staten. närmar sig subventionen noll med hänsyn till det fortfarande sjunkande ränteläget i världen. Skälet till regeringens beslut om den höjda räntan på sägs vara den höjda konkurrenskraft, som svenskt näringsliv fått efter devalveringen samt budgetläget. Devalveringens effekter är kraftigt urholkade på grund av höjda skatter, moms och avgifter och framstår inte alls som den effektiva konkurrensfördel för återvinnandet av gamla och erövrandet av nya marknadsandelar som den avsågs vara. Med tanke på konkurrentländernas möjligheter till bl. a. blandade kre diter hade näringslivet haft anledning att förvänta sig en kraftfullare satsning på selektivt utnyttjande av blandade krediter på expansiva , där kan se ett framtida positivt handelsutbyte. Med hänvisning till ovan sagda föreslår vi 1. att hos regeringen hemställer om ett exportkreditsystem som är likvärdigt med övriga , 2. att uttalar sig för behovet av en kraftfullare satsning på blandade krediter för att öka handelsutbytet med expansiva .