mot · G702143 · 1983-11-15 00:00:00 — m. fl. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 1983/84:40) Det finns inga förslag till besparingar inom det militära området i regeringens förslag. Det hänvisas till den neddragning av ramen för det militära försvaret som genomfördes och om det starka rationaliseringstryck militärsektorn är utsatt för. Då bör man ju ha i minnet att den slapp mycket lindrigt undan de borgerliga regeringarnas sparpaket och även att den varit garanterad mycket stora priskompensationer genom NPI och senare MPI (nettoprisindex och militärprisindex). Utgångsläget för besparingar är således mycket gynnsammare för den militära sektorn än andra delar av samhällslivet. När det gäller rationaliseringar strider påståendet i regeringens proposition direkt mot de uppgifter som offentliggjordes av (), genom dess generaldirektör . Enligt honom beror hälften av den brist som försvarsledningen påstår föreligga inom den militära sektorn på överplanering, underskattning av kostnader och för lite reserver. Det gäller inte minst flygvapnet där framför allt överplaneringen spelat en stor roll när det gäller dagens dåliga ekonomi. Överplanering innebär att man beställer mer än vad man behöver och kan betala för. Flygvapnet har dessutom lagt in den höjda dollarkursen i överplaneringen i förhoppning om att dollarkursen skulle sjunka och på det sättet debet och kredit gå ihop. Det är inte något nytt fenomen att de militära myndigheterna räknat med att de skulle få fram pengar till de utgifter som de bundit sig till. Både socialdemokratiska och borgerliga regeringar har tidigare villigt ställt upp och betalat notan. När motsatsen inträffat, vissa anslag har inte förbrukats så snabbt som man räknat med, har det alltid gjorts stora ansträngningar från den militära sidan att till varje pris göra sig av med dessa pengar för att bevisa att anslagen inte varit för höga. har inte längre råd med sådant slöseri. I det skärpta internationella läge som råder görs det emellertid stora ansträngningar från militärt håll för att höja de militära anslagen. Det förtjänar då att påpekas än en gång att lösningen av nationella säkerhetsproblem inte ligger i ökade militärutgifter. Det gäller att stärka alliansfriheten och respekten för den svenska neutralitetsdoktrinen. Höjda militärkostnader, som används till ett allt intimare samarbete med NATO inom olika områden, t. ex. , får motsatt effekt. Vpk är motståndare till anskaffningen av JAS och alla de bindningar till NATO och som det 1 1983/84. Projektet bör avbrytas med det snaraste och de skadestånd som kontraktsbrotten för med sig erläggas. Det blir en engångsutgift som, i jämförelse med de kostnader och skadeverkningar för alliansfria politik som ett fullföljande av projektet medför, torde vara ganska blygsam. På grund av sekretessbeläggning vet inte svenska folket vilka åtaganden som stat iklätt sig när det gäller JAS. Vad som är känt är emellertid de bemyndiganden för igångsättning av projektet som genom riksdagsbeslut givits de militära myndigheterna. I proposition 1981/ 82:102 bil. 2 föreslogs följande betalningsplan för (prisläge , milj. Budgetåren 1983/83-1986/87 3 700 1987/88-1991/92 8 000 Dessa nära för tioårsperioden beviljades av den borgerliga riksdagsmajoriteten . Beloppen har därefter inte ändrats, vare sig i den socialdemokratiska regeringens första budget eller i den särskilda JAS-proposition som efter regeringens ekonomiska analys av projektet lades fram . Förslagen har godtagits av , och socialdemokraterna har därmed övertagit och fortsatt den borgerliga politiska linjen när det gäller JAS. De bemyndigade medlen portioneras nu ut efter hand som de militära myndigheterna kan redovisa upparbetade kostnader. För /83 var den s. k. betalningslinjalen 420 milj. kr., vilket inte helt togs i anspråk. /84 finns avsatt 650 milj. kr., och det är givetvis ännu oklart hur stort utfallet blir. Summan /85 kommer att redovisas i budgeten , och det hör till sakens natur att den kommer att vara högre än föregående år. Det är en tendens som kommer att gälla , för att därefter eventuellt plana ut. Vi kan på goda grunder anta att summan /85 kommer att ligga någonstans mellan 700 och 1 000 milj. kr. Ett snabbt avbrytande av skulle således medföra en väsentlig förbättring på statens utgiftssida. Med all reservation för skadeståndskrav och andra åtaganden som inte är kända borde det vara möjligt för regeringen att i den nu föreliggande sparpropositionen minska utgifterna för JAS inom det militära försvaret med 750 milj. kr. Det är ungefär hälften av de bemyndigade summor som enligt redovisningen ovan finns tillgängliga. När det gäller nedskärningarna inom totalförsvaret i övrigt är de emot de principer om en förstärkning av de civila delarna som är vpk:s linje i försvarsfrågan. De kan ändå motiveras i det ekonomiska läge som befinner sig i. Men det kan än en gång noteras som ett illavarslande tecken, att när det skall sparas inom totalförsvaret ger sig både socialdemokrater och borgare på de små, svaga grenarna och låter den stora militära sektorn sitta i orubbat bo. Som vpk tidigare givit uttryck åt, innebär förslaget i propositionen om en avindexering av MPI ett positivt inslag. Ett inflationstak på kommer att ha en välgörande inverkan på all slags överplanering och onödiga utgifter inom den militära sektorn. Under hänvisning till det anförda föreslås att med ändring av proposition 1983/84:40 uttalar att del av kostnaderna för , 750 milj. kr., ej bör utbetalas. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)