mot · G602660 · 1983-01-20 00:00:00 — m. fl. är en region rik på möjligheter. Den har ett stort befolkningsunderlag och ett utmärkt geografiskt läge. Den är en del av största närmarknad - - och inom räckhåll ligger den europeiska marknaden. och högskohar regionen också tillgång till expertis inom betydelsefulla forsknings- och utvecklingsområden, och i företagen finns en bred och rik yrkesskicklighet. Trots de rika möjligheterna och de goda förutsättningarna är ändå en region i kris. För Malmös del har strukturomvandlingen inom näringslivet varit särskilt kännbar. Till en del beror detta på industrisammansättningen. Kriserna inom textil-, beklädnads-, verkstadsoch varvsindustrin har fått omedelbara återverkningar på sysselsättningen, och tusentals människor har förlorat sina arbeten. All erfarenhet talar för att det är storstadsområdena som driver utvecklingen inom stora, angränsande områden och att om denna dynamiska utveckling avstannar, drabbas hela den omkringliggande regionen av tillbakagång. Detta är vad som hänt i och . Vi anser dock att det går att bryta den nuvarande negativa utvecklingen. Men för att lyckas med detta räcker det inte enbart med kommunala insatser. En samordning mellan stat och kommun är nödvändig för att ta till vara möjligheterna att vidareutveckla näringslivet i och . har en arbetsmarknadssituation som är fullt jämförbar med de värst drabbade regionerna i norra . Utvecklingen och prognoserna ger vid handen att problemen snarare kommer att förvärras än förbättras om inte kraftfulla åtgärder sätts in. har Malmös industri minskat sin andel av den totala industrisysselsättningen i landet från 3,5 till 3 %. Mellan 6 000 och 7 000 arbetstillfällen har försvunnit, varav 2 500 inom verkstadsindustrin och 2 000 inom tekoindustrin. De större företagen i kommunen har minskat mer i sysselsättning än de mindre. Tekoindustrin har haft den klart sämsta utvecklingen. Antalet anställda inom denna bransch har minskat med inte . har över 10 000 sysselsättningstillfällen försvunnit. sysselsätter tekoindustrin i ca 1 000 personer. Kommunen har sålunda endast kvar en tiondel av den sysselsättning branschen gav . Denna negativa utveckling tycks fortsätta, och de som främst drabbas är kvinnorna. Med tanke på den redan besvärliga arbetsmarknadssituationen för kvinnorna är en fortsatt reducering av arbetstillfällena inom tekobranschen i oacceptabel. har redan fått ta på sig en orimligt stor del av de sysselsättningsmässiga konsekvenserna av strukturomvandlingen inom tekoindustrin. Liksom i övriga landet har byggnadsverksamheten i gått starkt tillbaka med minskad sysselsättning som följd. I detta sammanhang bör några påpekanden göras. Av den pågående diskussionen om samhällsbyggandet kan man lätt få den uppfattningen att sydvästra genomgår en ohämmad expansion och att stora arealer jordbruksmark tas i anspråk för tätortsändamål. Detta är fel. - där ingår - har tvärtom allvarliga sysselsättningsproblem och en kontinuerlig utflyttning till andra delar av landet. När därför jordbruksmark tas i anspåk för tätortsändamål inom regionen sker detta som regel inte i expansivt syfte, utan för att den egna befolkningen skall kunna få en fullgod bostadsstandard och för att redan befintliga sysselsättningsmöjligheter skall kunna behållas inom regionen. Handeln i har gått tillbaka . Partihandeln har heller inte kunnat undgå att påverkas av den negativa utvecklingen inom industrin. En fortsatt tillbakagång inom industrin och byggsektorn parat med minskad offentlig och privat konsumtion kommer att accentuera handelns problem, vilket handelns egna utredningar visar. Även inom livsmedelsindustrin gör sig sysselsättningsproblemen nu gällande. Inom denna sektor väntas problemen öka på grund av den långsamma tillväxten i befolkningen, per capita-inkomsten och landets produktion som helhet. Den offentliga sektorn har varit den största näringsgrenen . Antalet anställda i och lokal statlig tjänst har ökat från 37 000 till ca 46 000. Sysselsättningen inom den statliga förvaltningen och de affärsdri vande verken-post, tele, kommunikationerhar dock ökat blygsamt. Ökningen uppgår till 15 000 arbetstillfällen, vilket motsvarar och betyder ca 16 000 anställda . Nästan hela 1970-talets expansion inom den offentliga sektorn har ägt rum inom den kommunala verksamheten. Denna expansion har inneburit en kraftigt förbättrad service, men också att många av de människor som förlorat sina arbeten inom t. ex. industrin kunnat få anställning inom kommunen. är därför vart fjärde arbetstillfälle i kommunalt. Sysselsättningstillskottet inom den kommunala sektorn har legat på ca 1 000 anställningar . Den kommunalekonomiska situationen, vilken är en följd av den tidigare borgerliga regeringspolitiken, möjliggör inte längre en sådan sysselsättningsökning. Det är angeläget att resurser ges till kommunen så att behoven av vård och service kan tillgodoses och därmed också fler arbetstillfällen skapas. En översyn av skatteutjämningssystemet i syfte att beakta de särskilda storstadskostnaderna är i detta sammanhang viktigt. Detta har också regeringen aviserat. Vi har i tidigare motioner redovisat synpunkter på en framtidsinriktad varvspolitik. I dessa sammanhang har vi slagit fast att branschutvecklingen inte enbart får styras av företagsekonomiska bedömningar och resultat, utan statsmakterna måste också i sina beslut väga in de samlade samhällsekonomiska kostnaderna och självfallet även ta sociala hänsyn. Det är också industripolitiskt viktigt för landet, enligt vår mening, att förutsättningar skapas för storvarven att övervinna sina problem. Svårigheterna inom varvsnäringen har naturligtvis starkt bidragit till att öka oron på den skånska arbetsmarknaden. För har varv en avgörande betydelse. Varvet är kommunens största tillverkningsindustri och har stor betydelse för arbete och utveckling långt utanför länets gränser. De utvecklingsmöjligheter som otvivelaktigt finns inom måste därför tas till vara i syfte att utveckla hela regionen. är ett varv med högt teknologiskt kunnande. Vår uppfattning är att varvet har goda möjligheter att vidareutvecklas, inte bara inom dess traditionella verksamhetsområden - fartygsbyggandet - utan även på andra områden. Varvet har t. ex. anknytning till naturgas genom sitt LNGkunnande. Denna kunskap torde kunna utnyttjas i samband med naturgasintroduktionen och det faktum att världens länder, inte minst , kommer att satsa enorma belopp på investeringar inom naturgasområdet. Verkstadskapaciteten och yrkesskickligheten inom varvet kan också utnyttjas för tillverkning av de produkter som är nödvändiga i samband med övergången från olja till fasta bränslen. sysselsätter ca 4 000 personer. Av dessa är ca 3 000 kollektivanställda. Den optimism som finns inom företaget för framtiden, trots varvskrisen, sammanhänger delvis med att Svenska Varvs planer på en kraftig reducering av personalstyrkan aldrig kom till stånd. Varvet har därigenom kunnat bibehålla sin effektivitet och konkurrenskraft och tagit hem uppmärksammade order och vänt en tidigare negativ utveckling till en mer positiv. I orderstocken ingår sju ro-ro-fartyg, fyra till och tre till . Det är i båda fallen affärer . Den innehåller dessutom fyra u-båtar A 17, till svenska marinen. Vi vill i detta sammanhang påpeka vikten av att Varv får ligga kvar på ro-ro-marknaden och där självständigt offerera projekt. Varvet har på detta område visat att man besitter effektivitet och konkurrenskraft. pågår vid ett betydelsefullt utvecklingsarbete på undervattensteknikens område bl. a. med anknytning till off-shore-verksamhet. Det undervattenskunnande som finns måste vidareutvecklas. Det är därför nödvändigt, för ett fortsatt framgångsrikt forsknings- och utvecklingsarbete, att Varv , på samma sätt som , kan bygga u-båtar. Den negativa utvecklingen inom industrin och övriga näringsgrenar har lett till att har en mycket besvärande arbetsmarknadssituation. F. n. är ca 8 000 malmöbor arbetslösa, vilket motsvarar . Det innebär således att har en betydligt högre procentuell andel arbetslösa än riket i genomsnitt. Till den öppna arbetslösheten kan läggas det betydande antal som sysselsätts genom arbetsmarknadspolitiska insatser. Dessutom finns många som inte aktivt söker arbete genom arbetsförmedlingen, eftersom de anser sig ha små möjligheter att få arbete - den s. k. dolda arbetslösheten. Särskilt allvarlig är den höga ungdoms-, kvinno- och långtidsarbetslösheten. Under innevarande vinter riskerar ytterligare 1 000 människor i att bli utförsäkrade från sin arbetslöshetskassa och därmed bli hänvisade till att söka socialbidrag för att klara sin försörjning. Mot den bakgrunden är det betydelsefullt att ytterligare åtgärder vidtages mot långtidsarbetslösheten och den därmed följande utförsäkringen. Statliga insatser i och nödvändiga mångsidighet som storstadsregion, dess stora befolkningsunderlag, dess tillgång till expertis inom vitala forsknings- och utvecklingsområden och dess breda och rika yrkesskicklighet inom företagen, ger regionen utvecklingsmöjligheter som saknas i många andra svenska regioner. Den har därutöver en i flera avseenden bättre utvecklad privat och offentlig service än många andra delar av landet. Tillsammans med närheten till EG:s norra marknadsområde ger detta en positiv produktmiljö för industriell utveckling. För att dessa rika möjligheter och goda förutsättningar skall kunna tillvaratas räcker det emellertid inte enbart med kommunala insatser. En samordning av statliga och kommunala insatser är nödvändig för att bl. a. förbättra kommunikationerna med kontinenten och därmed ge och möjlighet att utveckla de unika fördelar som finns genom närheten till de stora exportmarknaderna på kontinenten. En fast förbindelse över är därför nödvändig för att dessa fördelar skall kunna tas till vara. Så länge en sådan förbindelse inte kommit till stånd måste statsmakterna ställa resurser till förfogande så att färjeförbindelserna kan upprätthållas på ett tillfredsställande sätt. För industrins vidkommande är det särskilt viktigt att en upprustning och utvidgning av tågfärjetrafiken mellan och kommer till stånd. Utredningar har visat att det finns goda möjligheter att åstadkomma en ekonomiskt lönsam tågfärjetrafik mellan och . Många företag är direkt beroende av att denna tågfärjeförbindelse kan upprätthållas, och indirekt är förbindelsen av vital betydelse för näringslivet i i stort. Statlig satsning på naturgasen Genom att naturgasen först introducerades i , har möjligheter att utvecklas till ett centrum för gasteknologin med allt vad detta kan innebära för sysselsättningen. Detta förutsätter dock att ett svenskt utvecklingsprogram av kvalificerat slag sätts i gång med forskning och utveckling på gasområdet. I ett kortare perspektiv - naturgasen introduceras - kan naturgasen ge sysselsättning i företag som är beredda att satsa på tillverkning av produkter som har anknytning till naturgasens olika användningsområden. I ett längre tidsperspektiv kan sådana satsningar innebära att dessa företag skaffar sig erfarenheter som ger dem ett kunskapsmässigt försprång av avgörande betydelse den dag naturgasen blir tillgänglig för fler regioner. Genom att utnyttja den expertis som finns vid universitet och högskolor kan det teknologiska kunnandet dessutom ytterligare utnyttjas för att skapa nya användningsområden för naturgasen och därmed också nya arbetstillfällen. Statlig satsning på ny verksamhet för verkstadsindustrin I samband med övergången från olja till fasta bränslen måste en till stora delar ny industriverksamhet skapas och stora investeringar göras. Dessa investeringar, som beräknas uppgå till mellan 20 och 30 milj. kr. innebär möjligheter till ett betydande tillskott av nya arbetstillfällen inom verkstadsindustrin. En statlig satsning på svensk tillverkning av de produkter som är erforderliga är dock nödvändig för att tillverkningen skall kunna ske inom landet. Denna tillverkning skulle till stor del kunna förläggas i , eftersom här finns både yrkesskicklighet och ledig verkstadskapacitet. På så sätt skulle en viktig industriverksamhet räddas åt , som outnyttjade resurser tas till vara. Den statliga administrationen är till övervägande del koncentrerad till . Den koncentrationen tycks på nytt ha skjutit fart, vilket strider mot de målsättningar som utgjorde grunden för tillsättandet av regeringens decentraliseringsdelegation. Det uppstår naturligtvis problem, särskilt för de anställda och deras familjer, vid en utflyttning av existerande hela statliga ämbetsverk från . Sådana svårigheter förekommer dock inte på samma sätt när det gäller nyinrättade myndigheter och delar av statliga verk. Endast när synnerliga skäl förekommer för en etablering i bör en sådan ske. Vid lokalisering av nya statliga verksamheter bör också övervägas i vad mån lokaler kan utnyttjas som frigjorts vid omlokalisering eller förflyttning av annan statlig verksamhet. och är en region som vid sidan av länsmyndigheterna har väldigt litet av statlig förvaltning. har strukturella näringslivsproblem och mycket stora akuta sysselsättningssvårigheter. Det bör därför vara naturligt att staten när det gäller den egna verksamheten överväger en lokalisering till . Exempel på ny statlig verksamhet där en lokalisering till borde komma i fråga är de av beslutade samhällsägda utvecklingsbolagen inom områdena energi, miljövård och transportsystem. I en särskild motion har de socialdemokratiska riksdagsledamöterna i föreslagit att det inrättas en ny försäkringsrätt och att denna förläggs till . Ärendebelastning vid nuvarande försäkringsrätter är synnerligen stor. Detta har medfört att ärendebalanserna ständigt ökar och att behandlingstiderna ofta omfattar . Genom att inrätta en ny försäkringsrätt i som tar över ärendena för och bör en betydande resursförstärkning kunna ske. Det borde, enligt vår uppfattning, vara självklart att lokalisera statliga verk och myndigheter till med tanke på att är rikets tredje stad och ett centrum för . Utöver dessa åtgärder krävs kraftfulla och samordnade närings- och arbetsmarknadspolitiska insatser för att komma till rätta med de industriella utvecklingsproblemen och de därmed sammanhängande sysselsättningssvårigheterna som alltmer gör sig gällande i . För att kortsiktigt bekämpa den öppna arbetslösheten krävs kraftfulla arbetsmarknadspolitiska insatser. Det gäller beredskapsarbeten, arbetsmarknadsutbildning, tidigareläggning av statliga byggen m. m. Vad avser tidigareläggning av statliga byggen konstaterar vi att regeringen i budgetpropositionen ger uttryck för uppfattningen att byggande av en lokalanstalt inom fångvården i bör sättas högt på prioriteringslistan över statliga byggen. Ett annat projekt som är angeläget ur sysselsättningssynpunkt är det planerade nya polishuset i . Även detta projekt bör igångsättas . har i förhållande till andra storstadslän låg volym på arbetsmarknadsutbildningen. Detta gäller särskilt . Det är därför av mycket stor vikt att ett nytt AMU-center i byggs. Ett sådant har också planerats i samråd med , vilken också understrukit betydelsen av att arbetsmarknadsutbildningen byggs ut i . Inrättande av en sysselsättningsdelegation för är en region i kris. Arbetsmarknadssituationen har ständigt försämrats. kan ingen ljusning skönjas. är en region med goda utvecklingsmöjligheter. Närheten till största närmarknad - - och den europeiska marknaden inom räckhåll, universitet och teknisk högskola samt en bred och rik yrkesskicklighet i företagen är förutsättningar som borde kunna tas till vara för att återge en expansiv karaktär. För att ta till vara förutsättningarna är det emellertid nödvändigt med kraftfulla och samordnade närings- och arbetsmarknadspolitiska insatser. Det är av nationellt intresse att utvecklingspotentialen i utnyttjas för den industriella förnyelse som är nödvändig om skall kunna ta sig ur den ekonomiska krisen. Vi föreslår mot denna bakgrund att en sysselsättningsdelegation inrättas för . Delegationens uppgift bör vara att föreslå och initiera åtgärder som kan förbättra förhållandena på arbetsmarknaden. Delegationens arbete bör vara tidsbegränsat och ske i nära samarbete med regionala organ och berörda kommuner. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts rörande insatser för att främja sysselsättningen och näringslivets utveckling i . () () () ()