mot · G602246 · 1983-01-13 00:00:00 — Per och av tungmetallhaltiga batterier Användningen av tungmetallhaltiga batterier har ökat kraftigt och användningsområdena är många, t. ex. hörapparater, fotoutrustning, klockor, personsökare, minikalkylatorer, brandvarnare m. m. Totalt sett innehåller dessa batterier ca Hg/år och Cd/år. Den största delen av dessa mängder hamnar i avfallet, vilket inte är önskvärt eftersom tungmetallerna har negativ verkan på såväl naturmiljön som människan. Utsläpp av kvicksilver (Hg) och andra tungmetaller, typ kadmium (Cd), i naturen är inget nytt miljöproblem. var det processutsläppen som dominerade med ca utsläppt Hg . har den siffran gått ner (ca , 1976), och det är de tungmetallhaltiga batterierna som ådragit sig uppmärksamheten. Det råder en bred politisk enighet om det angelägna i snara och verkningsfulla åtgärder i syfte att minimera utsläpp av giftiga tungmetaller i miljön. Återvinning är en realistisk väg att reducera problemen. Alla batterier är egentligen tungmetallhaltiga, eftersom i princip alla batterier innehåller tungmetaller i större eller mindre mängder. Blyackumulatorerna och de öppna nickel/kadmium-cellerna har emellertid karakteriserats av en etablerad återvinningsmarknad och fungerande teknik. Resonemanget är därför i det fortsatta avgränsat till små tungmetallhaltiga torrbatterier av stav- och knappmodell och gäller således brunstens-, alkaline-, kvicksilveroxid-, nickelkadmium-, silveroxid, zink/luft och litiumbatterierna. Den svenska tillverkningen av tungmetallhaltiga batterier har upphört. Något tillverkningsförbud har emellertid inte införts. Det finns därför anledning att anta att det framtida batteriflödet kan orsakas av såväl inhemsk tillverkning som import. Unikt för batteriflödet är att en del av importen sker i färdiga produkter t. ex. i kameror. Detta leder till att en del av batteriflödet går direkt till detaljisterna. Vanligast är emellertid att såväl ersättningsbatterier till gamla produkter som batterier till nya produkter når detaljisterna via grossisterna. Något naturligt returflöde har inte skapats för tungmetallbatterierna. Ur miljöskyddssynpunkt är det dock angeläget att ett sådant flöde kommer till stånd. Målsättningen för ett återvinningssystem Målsättningen är att hitta ett system som: - resulterar i en hög återtagningsgrad, - motiverar konsumenten att lämna varan i retur, - gör det lätt att förstå vilka batterier som omfattas, - är bekvämt för konsumenten, - klart definierar återtagningsstället, - ger incitament till billigaste lösning på en viss given återtagningsprocent, - går att kontrollera, - går att reglera, - definierar slutbehandlingsalternativen, - begränsar fiffel-möjligheterna, - medför straffrisk vid brott mot systemets regler. Detta leder till ett pantsystem. Som styrmedel för att motivera konsumenten att lämna varan i retur är pantsystemet överlägset andra alternativ. Pantsystemet bör också kunna accepteras av övriga inblandade. Utformningen av ett pantsystem med nödvändiga avgränsningar och bedömningar av effekter på produktutveckling m. m. har studerats av TEM-gruppen vid . I en rapport presenteras ett förslag och diskuteras även en försöksverksamhet. Ett pantsystem för återvinning av batterier byggt på de principer som vi redogjort för ovan finner vi vara väl motiverade, nödvändiga och angelägna att få till stånd . För att närmare klara ut förutsättningarna för detta förordar vi en försöksverksamhet. En sådan bör komma till stånd och i en avgränsad 1* 1982/83. Vi föreslår för denna försöksverksamhet att den sker i , nio kommuner i sydvästra . är lämplig inte minst mot bakgrund av att i denna förekommer en utvecklad interkommunal verksamhet som har förutsättningar att positivt verka för denna sak. 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande ett återvinningssystem för batterier, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en försöksverksamhet med pantsystem för batterier i .