ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G602549 · 1983-01-19 00:00:00 — m. fl. En mer differentierad straffskala, som fångar upp de mycket råa formerna av misshandel, som inte bedöms som grova borde införas - dock inom ramen för nuvarande straffmätning. Vi lever kvar i en föråldrad syn på våldsbrotten i förhållande till egendomsbrotten. Fickstölder och väskryckningar räknas fortfarande som grov stöld. dömdes misshandlaren till i genomsnitt 1,6 månaders fängelse medan genomsnittet för stöld var . Det finns råa former av misshandel som inte bedöms som grova även om de ur allmänpreventiv synpunkt borde ses så. Sådana är t. ex. svåra tandskador, medvetslöshet, hjärnskakning av allvarlig natur, blödningar och skelettskador. Som grov misshandel i lagens mening anses sådan som är livshotande och ett tillhygge använts, oftast kniv. I ett fall när en man överföll en kvinna, sparkade och slog henne så att käkbenet gick av på två ställen blev domstolsutslaget inte grov misshandel. Förslagsvis borde svår kroppsskada bedömas som grov misshandel och svår kroppsskada där tillhygge använts eller varit livshotande som synnerligen grov. Ofta är det inte två jämbördiga parter som gör upp med varandra. I stället rör det sig om misshandel eller långvarigt pinande av någon i beroende eller skyddslös ställning, t. ex. hustru, samboende eller barn. Detta borde bedömas som försvårande omständighet. Med stöd av ovanstående yrkas att hos regeringen anhåller att fängelsestraffkommittén får i uppdrag att utreda frågan om en mer differentierad straffskala vid misshandelsbrott. () () () () ()
mot · G602550 · 1983-01-19 00:00:00 — och till av länsrätten i län kommun begärde 1978 att den då planerade nya länsdomstolen borde lokaliseras till . beslutade att hemställa till regeringen att man skulle beakta de särskilda regionalpolitiska skäl som förelåg för en lokalisering till . uppvaktades justitieministern i frågan av både kommunen och . Brev skickades också till regeringen med flera förslag till lösning av lokalfrågan. fick regeringens uppdrag att utreda lokalförsörjningsmöjligheterna i och . Denna utredning är nu klar och den visar på något lägre kostnader för del. är det emellertid inte helt invändningsfritt att, som man gjort i utredningen, jämföra uppskattade investeringskostnader på ena stället med faktiska byggnadskostnader på det andra. Med andra beräkningsgrunder har man från kommuns sida kunnat visa att det endast rör sig om mycket marginella skillnader när det gäller kostnaderna. Det måste därför vara andra skäl som får avgöra lokaliseringsfrågan. I detta läge måste de regionalpolitiska strävandena vara helt avgörande. Det kan då framhållas att kommun har ett mycket litet antal anställda i statlig och landstingskommunal tjänst, endast 2,6 på 100 inv. mot 14,1 i , att av kommunens industriarbeten återfinns inom träindustrin, en bransch i kris, och inom glasindustrin. Riksdag och regering har understrukit vikten av mer allsidig arbetsmarknad. finns en möjlighet att ta ett litet steg i den riktningen. Skulle man misslyckas i dessa ansträngningar finns det stor risk för att man för framtiden motverkar en regional decentralisering av statlig verksamhet. Då är nämligen risken att ingen ens bryr sig om att försöka. kommun har haft goda skäl för att räkna med en lokalisering av länsrätten till kommunen. Därför har flera olika lokalförslag presenterats på kommunens initiativ. har i sin undersökning av möjligheterna att lokalisera statlig verksamhet utanför residensorten som enda objekt pekat ut länsrätten. Eftersom de regionalpolitiska skälen i det här läget måste vara helt avgörande bör beslut nu fattas om att länsrätten i län lokaliseras till . Med hänvisning till ovanstående föreslås att uttalar sig för att länsrätten i län förläggs till .
mot · G602551 · 1983-01-20 00:00:00 — Förlängning av preskriptionstiden för återbetalning av underhållsbidrag Enligt 7 kap. 9 § går rätten att kräva ut fastställt underhållsbidrag förlorad efter den ursprungligen gällande förfallodagen. Detta innebär, att försäkringskassorna i regel upphör med sina återkrav förflutit från förfallodagen för resp. månadsbelopp. synes vara en väl för att överge kravet på återbetalning. En förändring av den underhållsskyldiges situation kan vara så pass stor tiden därefter att det är rimligt att hans skuld till samhället saneras. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om förlängning av preskriptionstiden för återbetalning av underhållsbidrag.
mot · G602554 · 1983-01-20 00:00:00 — m. fl. Frågan om att befria i bosatta tidigare medborgare i de baltiska staterna från påtvingat sovjetiskt medborgarskap har tagits upp i i interpellationer, enkla frågor och motioner. Svaret har alltid varit att denna fråga tagits upp med sovjetiska myndigheter. Resultatet har alltid blivit att de sovjetiska myndigheterna ställt sig avvisande. Några uttalanden från senare år är belysande för situationen: I en interpellationsdebatt svarade dåvarande utrikesministern bl. a.: Vad gäller det dubbla medborgarskapet för tidigare medborgare i de baltiska staterna vill jag framhålla att denna fråga på svenskt initiativ tagits upp med sovjetiska vederbörande. förhoppning att de skall leda till ett positivt resultat. I en debatt framhöll dåvarande utrikesministern att ett nytt instrument tillkommit ganska i och med att man i fått en ny medborgarlagstiftning. Det ger oss anledning att på nytt ta upp frågan med och se om vi genom förhandlingar kan komma fram till en ordning som möjliggör att svenska medborgare befrias från ett medborgarskap som de inte längre behöver eller vill ha. Dåvarande utrikesministern, , framhöll i ett frågesvar att föreslagit nya förhandlingar och Vår förhoppning är att förhandlingarna skall kunna påbörjas . behandlade motion i ärendet i betänkande 1978/79:5 och uttalade bl. Utskottet utgår ifrån att regeringen fullföljer strävanden att få till stånd ett avtal av angivet slag med . En lösning av detta gamla problem, som direkt berör ett betydande antal personer av baltisk härkomst i vårt land, skulle utan tvivel också vara till gagn för grannskapsförhållandet och för turismen mellan de båda länderna. Av dessa citat från tidigare riksdagsbehandling av frågan om f. d. balter och i vissa fall även deras dubbla medborgarskap framgår att utrikesministrar i olika regeringar uttryckt förhoppningar om framgång i förhandlingar med de sovjetiska myndigheterna. Tyvärr har icke dessa förhoppningar infriats. har fått en ny statschef och även i andra avseenden en delvis ny statsledning. Det finns därför skäl för den att på nytt ta upp förhandlingar om slopande av det dubbla medborgarskapet. kan därvid finnas anledning att erinra om att tidigare lyckats uppnå en överenskommelse i frågan. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att beslutar hos regeringen anhålla att förhandlingar på nytt skall upptas med i syfte att åstadkomma ett slopande av dubbelt medborgarskap för i bosatta balter. () ()
mot · G602555 · 1983-01-20 00:00:00 — Biståndspolitiken och de mänskliga rättigheterna Ett av målen för det svenska utvecklingssamarbetet är att detta skall bidra till en' demokratisk samhällsutveckling i . I denna målsättning ingår som en självklar del att hänsynen till och respekten för de mänskliga rättigheterna skall stödjas och främjas. har också enligt åtagit sig att verka för fred och mänskliga rättigheter. Mot den bakgrunden är det anmärkningsvärt att frågan om hänsynen till de mänskliga rättigheterna och utvecklingen i demokratisk riktning i samarbetsländerna för svenskt bistånd över huvud taget inte berörs i budgetpropositionen. Tystnaden i denna för världssamhällets fredliga utveckling och enskilda människoöden så viktiga fråga är desto mera anmärkningsvärd som frågan om hävdandet av respekten för de mänskliga rättigheterna röner stor uppmärksamhet i internationella fora. I har förberetts en resolution som behandlar frågan om biståndspolitik och mänskliga rättigheter. I den uppmanas medlemsländerna att som huvudmålsättning för biståndssamarbetet ha inte bara ett tillgodoseende av den fattiga befolkningens basbehov utan också att framsteg måtte göras i respekten och skyddet för politiska och mänskliga fri- och rättigheter. medlemsländer uppmanas att särskilt stödja sådana fattiga länder som söker främja en demokratisk samhällsutveckling. De uppmanas också att utöva diplomatiska påtryckningar och, om nödvändigt, minska det statliga biståndet till sådana länder där förföljelse, förtryck och systematiska övergrepp mot de mänskliga rättigheterna förekommer. har en lång tradition av att vilja värna om frihet, demokrati och hänsyn till mänskliga rättigheter. är också bundet av internationella konventioner att föra en sådan politik. Detta åtagande bör gälla även vårt biståndssamarbete. Om något land, som mottar svenskt bistånd, allvarligt kränker sina medborgares mänskliga rättigheter eller andra länders nationella oberoende är det en oavvislig skyldighet för att reagera. Sker ingen förbättring i situationen bör det svenska biståndet trappas ner och övergå i andra former, t. ex. rent humanitära insatser till förmån för den nödlidande befolkningen. Enskilda organisationer kan också i bl. a. sådana situationer göra en betydelsefull insats. Den rekommendation om biståndspolitik och mänskliga rättigheter som är på väg att antas i bör också följas upp i svensk biståndspolitik. bör som sin mening ge regeringen detta till känna. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att riktlinjerna i rekommendation om biståndspolitik och mänskliga rättigheter också bör följas upp i svensk biståndspolitik.
mot · G602557 · 1983-01-20 00:00:00 — Motion 1982/83:557 m. fl. Erkännande av Demokratiska sahariska arabrepubliken I , beläget inte långt från turisthotellen på och strax söder om turistorterna i , pågår ett brutalt krig mot befolkningen. Det sahariska folket, som genom befrielserörelsen , utropade sahariska arabrepubliken (RASD), tvingades ut i ett befrielsekrig mot grannarna och . har sahariernas framgångsrika försvar av sitt land tvingat till ett fredsfördrag (1979). har å sin sida, trots ett omfattande stöd från bl. a. , tvingats gräva ner sig i en ring runt de åtråvärda fosfatgruvorna i landets nordvästra hörn. De resterande av territoriet är däremot befriade från angriparna. Det är dock inte bara militära framgångar som kännetecknat utvecklingen i den unga sahariska staten. De politiska framgångarna är flera, bl. a. har man erhållit fullt medlemskap i och erhållit diplomatiskt erkännande från 54 länder, med vitt skilda politiska system. Vid har antagits resolutioner som fördömt den olagliga marockanska ockupationen av västsahariskt område. röstade 78 länder för resolutionen (bl. a. ) medan 12 länder röstade emot (bl. a. , , , m. Trots angreppskriget, som bl. a. riktar sig direkt mot civilbefolkningen och tvingar in oskyddade människor i stora flyktingläger i , har det sahariska folket lyckats utveckla områden som utbildning, hälsovård, jordbruk, boskapsskötsel och hantverk. Trots det framgångsrika arbetet är behoven fortfarande mycket stora och vpk kommer i en motion angående biståndsfrågor att yrka på att den lämnar 10 milj. kr. i katastrofbistånd till det västsahariska folket. Biståndet bör lämnas direkt till POLISARIO. Katastrofbiståndet är till för människor i som drabbas av bl. a. väpnade och politiska konflikter. Den väpnade konflikten som pågår i och med angreppskriget har genom ökande inblandning på ett allvarligt sätt internationaliserats, och genom det taktiska och tekniska bistånd som får från krigsmakt riskerar civilbefolkningen att råka än värre ut . Den FN-resolution som ovan refererats till, innehåller bl. a. ett erkännande av det sahariska folkets självklara rätt till självbestämmande och oberoende. Vidare innehåller resolutionen ett uttalande som välkomnar OAU:s initiativ för att nå en rättvis och slutlig lösning på konflikten och ett vädjande om att och POLISARIO skall börja fredsförhandla. Då ställt sig bakom resolutionen, och då det är uppenbart att utvecklingen i Demokratiska sahariska arabrepubliken i övrigt är sådan att regeringen kontrollerar sitt land med undantag för de befästa ockuperade områdena och att regeringen har folkets förtroende och stöd bör den erkänna RASD. Mot bakgrund av ovanstående föreslås att beslutar att hos regeringen hemställa om åtgärder för ett diplomatiskt erkännande av Demokratiska sahariska arabrepubliken, RASD. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) HANS (vpk) i
mot · G602559 · 1983-01-20 00:00:00 — Regeringen har i en förordning utfärdat föreskrifter för tjänstegrader inom hemvärnet. Enligt dessa föreskrifter skall tjänstegrad för kretshemvämschef liksom vara kapten, dock med det tillägget att kretshemvärnschefer och chefer för driftsvärnsdistrikt som har varit kaptener får förordnas som majorer. Dessa bestämmelser bör ses mot bakgrund av de förändringar som genomfördes för aktivt befäl, där samtliga kaptener tillädes majors tjänstegrad. Särskilda tillämpningsbestämmelser skall enligt regeringens förordning utarbetas av chefen för armén. I dessa tillämpningsbestämmelser avses viss kompanichefsutbildning och tjänstgöring i kompanichefsbefattning fastställas som krav för befordran. Sådana meriteringskrav måste i sig anses värdefulla, men löper de kretshemvärnschefer, som utgått ur hemvärnets egna led och som på ett föredömligt sätt upprätthållit sina befattningar risk för att bli förbigångna av yngre befäl, som rekryterats till hemvärnet med en annan bakgrund . Detta måste upplevas som en nedvärdering av ett plikttroget och uppoffrande arbete. Det är angeläget att de tillämpningsbestämmelser som skall utfärdas innehåller sådana övergångsbestämmelser i fråga om de nuvarande kretshemvärnscheferna att meriter förvärvade i befattningen också kan kvalificera till majors tjänstegrad utan formell kompanichefsutbildning. Detta bör ge regeringen till känna. Mot bakgrund av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tjänstegrader för kretshemvämschef. () ()
mot · G602560 · 1983-01-20 00:00:00 — m. fl. Under hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:581 av m. fl. att hos regeringen begär förslag till förbättrade villkor för studiefinansieringen i enlighet med vad som i motionen () () H. () () () L. () i minab/gotab 1983 73426
mot · G602561 · 1983-01-19 00:00:00 — 1982/83 561-569 Rätt till sjukpenning för utvecklingsstörda sorn uppbär pension Vårt socialförsäkringssystem bygger på att alla människor skall ha rätt till ekonomisk grundtrygghet vid sjukdom eller ålderdom. Vid sjukdom gäller att den som fyllt och är inskriven vid och har en beräknad inkomst på . skall vara sjukpenningförsäkrad. Sjukpenningen motsvarar då av den arbetsinkomst som faller bort vid sjukdom. Det finns dock undantag från dessa regler. En grupp av människor som ställts utanför är bl. a. utvecklingsstörda som uppbär pension. har via de s. k. skyddade verkstäderna till uppgift att ge dem som kan arbeta en meningsfull sysselsättning. För dessa människor gäller att lönen, som utgår enligt gällande avtal, är samordnad med pensionen. Vid eventuell sjukdom förlorar de sin inkomst, och pensionen träder in i stället. Någon ersättning från erhålls ej. Detta kan innebära en kraftig sänkning av inkomsten . Det kan också innebära att två kamrater som utför samma slags arbete behandlas olika vid sjukdom, beroende på om man uppbär pension eller har vanlig inkomst. Detta förhållande är djupt orättvist. Denna orättvisa måste lösas genom en samordning mellan och berörd stiftelse. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående rätt till sjukpenning för utvecklingsstörda som uppbär pension. () . () 1 1982/83.
mot · G602563 · 1983-01-19 00:00:00 — Motion 1982/83:563 m. fl. Studiemedelsbeloppens reducering vid egen inkomst Enligt studiestödslagen, 4 kap., 16 §, minskas studiemedelsbeloppet om den studerande har inkomster över en viss nivå. Dessa beräkningar gäller inkomster och studier per kalenderhalvår. En heltidsstuderande får, beroende , ha inkomster enligt nedanstående tabell (fribelopp) utan att studiemedlen reduceras. Beloppen gäller inkomsten per kalenderhalvår. 2 månader 21 670 4 och därutöver 10 835 Beloppen är beräknade på basbeloppet . plus det tillägg om . som stadgas i lag om tilläggsbelopp till basbeloppet vid beräkning av studiemedel (1982:1243). Många studerande arbetar under loven (totalt ca ) samt ibland också . De kommer då lätt upp i inkomster . Därmed reduceras studiemedlen. Kostnaderna för uppehälle, kläder, läromedel, busskort etc. går inte att täcka med studiemedel och fribelopp. Många ungdomar och vuxna studerar utan vuxenstudiestöd och har endast studiemedel. Rimligen borde fribeloppet kunna höjas utan att man riskerar att förvärvsarbetet inkräktar på studierna. Snarare uppmuntras nu svartjobb eller försvåras möjligheterna till studier för dem som inte har föräldrastöd eller har hög familjeinkomst. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en höjning av fribeloppet vid utbetalande av studiemedel. AXEL () () () ()
mot · G602567 · 1983-01-19 00:00:00 — Hans Nyhage och av arbetsgivaravgifter I enlighet med gällande lagstiftning är en arbetsgivare/företagare skyldig att till inbetala ålagda arbetsgivaravgifter. Därest inbetalningen ej verkställts före fastställt sista datum -f. n. i princip den 18:e - anmäls vederbörande till kronofogdemyndigheten, som i första hand utfärdar en förseningsavgift enligt vissa regler. Någon påminnelse med möjlighet för den berörde att göra en omedelbar inbetalning och därmed undvika straffavgiften utgår ej från . Någon hänsyn till vad som kan ha förorsakat förseningen med inbetalningen tas inte. Det är självfallet angeläget att fastställda bestämmelser skall följas och att ifrågavarande inbetalningar således skall göras inom föreskriven tid. Men även med bortseende från det starka humanitära skälet torde det av rent ekonomiska skäl ställa sig fördelaktigare för att utfärda en påminnelse i stället för att i första hand vända sig till kronofogdemyndigheten. Den överväldigande delen av de felande arbetsgivaravgifterna torde genom en dylik åtgärd komma att inbetalas - i all synnerhet som det av påminnelsen givetvis klart skall framgå vilka konsekvenserna blir av en underlåtenhet. Någon godtagbar förklaring om ett ökat kostnadskrävande administrativt arbete går ej att andraga mot en dylik humanitär åtgärd, eftersom det rimligen inte kan vara mer påkostande med en påminnelse till enskild person än med en anmälan av vederbörande till kronofogdemyndigheten. Starka skäl talar således för att regeringen bör ålägga att införa ett påminnelseförfarande innan åtgärden med förseningsavgift genom kronofogdemyndigheten tillämpas. I princip råder likartade förhållanden när det gäller inbetalning av skatter till . I konsekvens härmed bör även från detta verks sida påminnelse utfärdas innan annan åtgärd vidtas. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen uttalas om påminnelse med anledning av utebliven inbetalning av arbetsgivaravgift. HANS NYHAGE (m)
mot · G602568 · 1983-01-19 00:00:00 — Studieförbundens uppsökande verksamhet på arbetsplatser framlagda folkbildningspropositionen (1981/82:127) anslöt sig den dåvarande utbildningsministern helhjärtat till folkbildningsutredningens förslag när det gällde handläggningen av den uppsökande verksamheten på såväl arbetsplatser som i bostadsområden. Han föreslog således att ansvaret för denna verksamhet skulle anförtros till studieförbunden - i naturlig samverkan med fackliga organisationer - och att de statliga bidragen i sammanhanget skulle tillfalla studieförbunden. Vid behandlingen av ärendet i utbildningsutskottet visade det sig att det av praktiska skäl ej gick att genomföra förslaget redan fr. o. m. det föreliggande budgetåret. Orsaken härtill var att redan anvisat medel till ifrågavarande ändamål i enlighet med (tidigare) gällande regler. Av just detta skäl yrkade utskottet avslag på förslaget med hänvisning till att frågan åter fick prövas påföljande år. beslutade i enlighet härmed. När ärendet åter aktualiserades i budgetpropositionen 1982 visade det sig att utbildningsministern ändrat åsikt och således frångått sitt tidigare ställningstagande. skulle inga förändringar vidtas vare sig vad gällde ansvaret för den uppsökande verksamheten eller beträffande de statliga bidragen. Studieförbunden, vars kompetens på området tidigare lovordats och som därför förordats i sammanhanget, omyndigförklarades nu helt i detta avseende. Självfallet vidhöll vi moderater vår tidigare uppfattning i ärendet men blev nedröstade av övriga partier. Enligt vår mening är det naturligt att studieförbunden, som ju är anordnare av den studiecirkelverksamhet som den uppsökande verksamheten avser, också skall ha ansvaret för denna. Detta är därtill så mycket mer angeläget som det i stor omfattning råder en klar diskriminering av flertalet studieförbund, när det gäller möjligheterna för dem att på arbetsplatserna presentera sitt utbud, erbjuda sin service och stå som cirkelarrangör. I betydande utsträckning är ett enligt vår uppfattning klart rättsstridigt monopolförfarande rådande. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs 1. att beslutar att ansvaret för den uppsökande verksamheten på arbetsplatser skall åvila studieförbunden, 2. att beslutar att de statliga bidragen för denna verksamhet skall gå till studieförbunden. HANS NYHAGE (m) ()
mot · G602569 · 1983-01-20 00:00:00 — Vårdbidraget till förälder med handikappat barn Familjer som har barn med s. k. osynliga handikapp talar ofta om att de känner sig missförstådda. De har svårt att förklara för myndigheter och andra människor att barnets handikapp kan innebära stora påfrestningar både när det gäller merkostnader och merarbete. Om handikappet är osynligt, t. ex. allergiska besvär, kan det helt enkelt vara svårt för föräldrarna att bli trodda när de talar om problemen. Samma situation befinner sig familjerna i när de skall motivera sitt behov av vårdbidrag. Det kan vara svårt att synliggöra alla de osynliga kostnader som en förändring av livsföringen kan innebära. Diabetiker och allergiker måste exempelvis lägga om hela sin kost, vilket ofta innebär att matkostnaderna okar. Familjerna kan av praktiska skäl ha svårt att laga speciell kost till det handikappade barnet och annan kost till övriga familjen. Prisstegringar på livsmedelsområdet kan slå mycket hårt på dessa familjer, därför att man inte kan välja sin kost på samma sätt som andra kan göra. och har därför tidigare framfört att en fjärdedels vårdbidrag skulle kunna utgå. Då skulle föräldrar med t. ex. barn med allergier och diabetes ha större möjligheter att erhålla ett ekonomiskt stöd för de merkostnader och det merarbete som de har. Med hänvisning till ovanstående hemställs att begär att regeringen gör en översyn av reglerna för vårdbidrag till föräldrar med handikappade barn i syfte att utöka personkretsen genom att en fjärdedels vårdbidrag införs. minab/gotab 1983 73423