mot · G6021068 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83:1068 m. fl. utgjorde byggandet, såväl det privata som det offentliga, en betydande motor i landets ekonomi. Ett aktivt byggande har ju som bekant stora spridningseffekter på andra näringsgrenar i samhället. Man kan räkna med att varje byggnadsarbetare som står i produktionen indirekt ger jobb åt 4-5 andra inom såväl privat som offentlig sektor. Byggandet har sålunda positiva sysselsättningseffekter inom transportsektorn, byggmaterialindustrin, metallindustrin och möbelindustrin m. fl. , särskilt under de borgerliga regeringsåren , har byggandet kraftigt dragits ned, såväl inom privat som offentlig sektor. Detta har fört med sig hög arbetslöshet, inte bara inom byggnadsindustrin, utan även i andra delar av näringslivet, därför att byggandet inte längre ger draghjälp åt ekonomin. Neddragningen av byggande och investeringar är en av de största orsakerna till att vi har en alltför hög arbetslöshet i landet. Enligt vår uppfattning måste vi därför på nytt satsa på byggandet som motor i ekonomin. Det kan i sammanhanget påpekas att fungerade byggandet som en av de främsta drivkrafterna i ekonomiska och industriella utveckling. Byggandets andel av BNP var . har vi fått uppleva ständigt krympande investeringar, som byggandets andel av investeringarna har minskat. Eftersom byggandet utgör den mest långsiktiga delen av investeringarna innebär denna utveckling att våra investeringar blir alltmer kortsiktiga. Byggnadsverksamheten har ju tidigare betraktats som den mest importsnåla verksamhet som vi sysslat med i vårt land. Vi har haft tillgång till en välutbildad arbetskraft, högt tekniskt kunnande på byggområdet, kapital, och erforderlig byggmaterial har funnits inom landet. Byggandet har således endast marginellt påverkat vår bytesbalans. Vi har alltså varit i stort sett självförsörjande på byggområdet och har dessutom bedrivit en betydande export av byggande till andra länder. 1 1982/83. I har vi en stark koncentration av byggmaterialindustri. Vi har cementindustri, isolermaterialindustri, inredningsindustri och inte minst möbeltillverkning för såväl hem- och kontorsinredningar. De senaste årens drastiska neddragning av byggandet i vårt land har därför haft mycket negativa konsekvenser för sysselsättningen i . Arbetslösheten i ligger numera klart över riksgenomsnittet. var 5 400 personer arbetslösa i länet. Av dessa var inte ungdomar . Om ingenting sker på byggområdet kommer stora delar av produktionsapparaten att slås ut. Arbetslösheten inom och de industribranscher som berörs har redan nått nivåer som saknar motsvarighet sedan . Arbetslösheten kommer att öka ytterligare och slå nya rekord om inte kraftfulla åtgärder sätts in. Bara i går omkring 400 byggnadsarbetare utan jobb. Om den socialdemokratiska regeringen inte vidtagit stimulansåtgärder med tidigareläggning av vissa byggnads- och anläggningsprojekt, räknade länsarbetsnämnden med att mellan 600-700 byggnadsarbetare skulle blivit arbetslösa . Mot denna bakgrund är det utomordentligt viktigt att fortsatta åtgärder vidtas från regeringens sida i syfte att ytterligare stimulera investering och byggande. Skulle neddragningen av byggandet fortsätta som skett med borgerliga regeringar, riskerar vi att göra oss starkt utlandsberoende även inom byggnadsindustrin. När konjunkturen svänger uppåt och vi får behov av ett ökat byggande, både inom privat som offentlig sektor, riskerar vi att stå utan såväl kunnig byggarbetskraft som tekniskt kunnande och en inhemsk byggmaterialindustri som kan försörja oss med material för en expanderande byggsektor. Den oljereduktionsplanering som kommunerna avslutat har varit nyttig. Planeringen har medfört en energipolitisk debatt i kommunerna, vilket varit nödvändigt. Planeringen har emellertid stora brister. Den saknar enhetlighet, en brist som är beklaglig. Det innebär stora svårigheter att dra slutsatser av planeringens sammanlagda resultat. Det är i många fall omöjligt att jämföra en kommun med en annan. För att åstadkomma ett godtagbart planeringsunderlag behövs därför tidskrävande och omfattande kompletteringar. I är erfarenheten den att flera små kommuner saknar egen kompetens att klara energiplaneringen. Följden blir att ansvaret läggs på konsultföretag, som efter avslutat arbete, lämnar ett utredningsmaterial till kommunen och därefter tar med sig det värdefulla kunnandet. Mot denna bakgrund är det angeläget att planeringsförutsättningar blir klart och entydigt formulerade, att planeringen sker på ett likartat sätt i alla kommuner och att statliga insatser görs för ett ökat stöd och en ökad rådgivning. I det sista avseendet bör länsstyrelserna kunna spela en större roll än . Det är också angeläget att i kommunernas planering inkludera näringslivet energibehov. har enligt regeringens proposition 1982/83:50 anvisat avsevärda belopp till stöd för utbyggnaden av fjärrvärmeanläggningar. Dessutom har ett särskilt stöd beslutats för utbyggnaden av torveldade anläggningar. För att få del av dessa bidrag fordras kommunala beslut . Resultatet av dessa satsningar torde i bli att planering och projektering av fjärrvärmeanläggningar intensifieras. kommer att besluta om investeringar i värmeverk för ett värmefjärrsystem vars distributionsnär redan är under byggnad. Verket kommer att drivas med fast bränsle, sannolikt torv, flis och eventuellt avfall. kommun har ett fungerande fjärrvärmesystem utbyggt för delar av . Energikälla är flis. Anläggningen ägs och drivs av och förser även med värme. Ett utredningsarbete håller på att avslutas innebärande förbränning av avfall från flera kommuner. Denna planering är inriktad på en utökning av fjärrvärmeförsörjningen i kommunen. Dessutom utreds punktvisa investeringar i värmepumpssystem i samarbete med . Även i har man räknat med att beslut skall kunna ske . I proposition 1982/83:50 nämns som en av de orter som är intressanta ur torvsynpunkt. Kommunen har inlett samarbete med , som medför att beslut om projektering av värmeverk och fjärrvärmeutbyggnad bör kunna tas underförstå kvartalet 1983. De troligaste alternativen innebär 27 resp. 35 MW värmeverk, huvudsakligen baserade på torv som råvara. I förhållande till tidigare planer innebär detta en väsentlig utökning. I pågår utredningsarbete syftande till fjärrvärmeinvesteringar. Arbetet sker delvis i samarbete med industrier i kommunen. Några beslut kommer emellertid troligen inte att hinnas med under detta år. Även i länets övriga kommuner pågår motsvarande arbete. Resultatet av den genomförda oljereduktionsplaneringen visar emellertid att sparmålet inte nås i . Ytterligare åtgärder behövs därför. Till en del ligger dessa säkerligen på rådgivningssidan. Alla samarbetsmöjligheter har ej heller utnyttjats. Stora vinster bör kunna göras av kommunerna i samarbete med näringslivet, och statliga myndigheter och 1* 1982/83. och är exempel på den sist nämnda kategorin. Det finns även anledning att betona vikten av att välja den energikälla som i den enskilda kommunen är mest lämpad. Från flera håll i , fackliga organisationer och företagsledningar inom skogs- och trävaruindustrin, framhålls betydelsen av att säkra råvarutillgångarna för industrins behov. Det regelsystem som utformas för att reglera energiproduktionen måste utformas så att denna råvarutillgång säkras. Det innebär i att restriktivitet måste iakttas med investeringar i fliseldade värmeverk. Även i dessa avseenden bör kunna utföra väsentliga samordnade och rådgivande funktioner. Länets vattendrag, , , Flian och Nossan är också intressanta ur energiproduktionssynpunkt. Möjligheterna att modernisera och utnyttja små äldre kraftverk i dessa vattenflöden bör tas till vara. Fallen ägs ofta av enskilda personer som har små möjligheter att göra erforderliga investeringar. En eventuell upprustning måste ske inom ramen för kommunernas planering och med ett förstärkt inflytande från kommunernas sida. Verksamheten vid behandlades av , då med anledning av näringsutskottets betänkande 1981/82:40. I den socialdemokratiska motionen 1981/82:2255 konstaterades om alunskiffern i : Denna utgör en betydande energitillgång och innehåller många andra värdefulla beståndsdelar. I motionen underströks vikten av att utvärderingen av de uppnådda resultaten kom fram så snabbt att beslut om framtida verksamhet skulle kunna ske innan nu anvisade medel tog slut. I motionen betonades även att utvärderingen inte borde begränsas till energiaspekterna utan omfatta alla de möjligheter en full utvinning skulle innebära. tillstyrkte motionens krav, och beslöt enligt utskottets hemställan. I årets budgetproposition anges att en arbetsgrupp påbörjat en utvärdering av verksamheten i . Utvecklingsarbetet i syftar till att utveckla processer i vilka alunskifferns alla värdefulla beståndsdelar kan utvinnas. har arbetet kommit att koncentreras på skifferns oljeinnehåll. Den metod som f. n. särskilt studeras är s. k. slaggande förgasning. Det är angeläget att finna de bästa vägarna att utnyttja energiinnehållet i I det arbetet är det kunnande som utvecklats i synnerligen värdefullt. Stora belopp har också satsats för att uppnå detta kunnande. För verksamhetens fortsatta bedrivande är det väsentligt att den utvärdering som inletts verkligen sker snabbt. Beslut om fortsatt medelsanvisning måste tas i så god tid att något avbrott i verksamheten inte behöver göras. Vi vill även påpeka att de nuvarande förgasningsförsöken kan utvidgas till att gälla även andra råvaror än skiffer. i har gjort en utredning om halmförekomsten i länet. Utredningen visar att länet förfogar över ca halm för energiändamål. Speciellt , kommunerna , och , beräknas kunna täcka stora delar av energibehovet med halm inom de egna kommungränserna. Etablerad teknik för förbränning av halm finns redan. Ett sätt att stimulera kommunerna att använda halmens energiresurser skulle vara att låta samma bidragssystem som gäller för torv omfatta även halm. Sysselsättningseffekten blir förhållandevis god vid halmanvändning, och arbetstillfällena skapas i stor utsträckning på landsbygden. Försök pågår på flera håll i landet att framställa energi från jordbruksprodukter. Skälen härtill är flera. Vi har en besvärande överproduktion av livsmedel. En möjlighet att komma till rätta med problemet är att använda delar av åkermarken för energigrödor. I direktiven till livsmedelsutredningen ingår uppgiften att belysa dessa möjligheter. Sysselsättningen kan på det sättet öka som vår import minskar. I byggs f. n. i en försöksanläggning för framställning av etanol från spannmål och potatis. Som biprodukt erhålls ett högvärdigt fodermedel. Projektet drivs av Västsvenska Lantmän, och avsättningen har säkrats genom avtal med OK. Planering pågår även för att finna ersättningar för dieselolja utvunnen ur jordbruksprodukter. Det är angeläget att dessa försök även fortsättningsvis stöds från samhällets sida. Speciell betydelse kan en framtida produktion av energi från jordbruksprodukter få för med hänsyn till den stora betydelse jordbruket har för näringslivet i länet. Effekter på länets industri Den intensiva satsning som sker inom energiområdet bör kunna få positiva effekter för verkstadsindustrin i . Denna har en sådan struktur att utrustningar inom energiområdet kan tillverkas. Det gäller de flesta led i hanteringen, från t. ex. produktion av utrustningar för tillvaratagande av biobränslen till fjärrvärmedistribution. Länets omfattande byggmaterialindustri producerar bl. a. isoleringsmaterial för energisparande åtgärder, och flera företag arbetar inom ventilationsbranschen. Den osäkerhet som rått om inriktningen av energipolitiken har emellertid skapat osäkerhet både hos tillverkare och hos användare. Den kraftfulla politik regeringen nu för bör dock snabbt kunna skingra denna osäkerhet. En förutsättning för detta är emellertid att kunskapen om energipolitikens inriktning och innehåll snabbt kommer företag och konsumenter till del. Den ekonomiska utvecklingen har inneburit sjunkande köpkraft för stora delar av befolkningen. Detta tillsammans med minskade statliga subventioner har mefört en lägre konsumtion av viktiga livsmedel. har produktionen i jordbruket ökat, och vi har fått ett besvärande överskott på många områden och en hotande kris inom såväl jordbruksnäringen som delar av livsmedelsindustrin. Vi hälsar med tillfredsställelse den livsmedelspolitiska utredning som den socialdemokratiska regeringen tillsatt. Utredningen skall arbeta skyndsamt och lägga fram förslag till åtgärder inom hela livsmedelskedjan från producent till konsument. Med hänsyn till jordbrukets och livsmedelsindustrins stora betydelse för vårt län blir utredningens arbete viktigt för länets utveckling. Livsmedelsindustrin sysselsätter f. n. nära 3 000 arbetstagare i . Flertalet arbetar i förhållandevis stora företag. Producentkooperationen äger de flesta av dessa företag, men såväl konsumentkooperationen som privata ägare finns representerade. De mindre företagen inom branschen är i huvudsak i privat ägo. Nästan alla grenar av landets livsmedelsindustri finns i länet. Undantag från denna regel är bl. a. bryggerinäringen. Kännetecknande för en stor del av länets livsmedelsindustri är att företagens planering, marknadsföring och produktutveckling förlagts utanför länet. Företagen ingår som delar av större enheter och måste i dessa avseenden anpassa sig till koncernens beslut. har, vid sidan om de stora dominerande industrierna, en mängd mindre företag spridda över hela länet. Vi anser att det är en väsentlig uppgift att stimulera de små och medelstora företagen till expansion och utveckling. Inom livsmedelsindustrin liksom i näringslivet i övrigt är det i stor utsträckning fråga om produktutveckling och marknadsföring. Det mindre företaget saknar ofta resurser och kunnande på dessa områden. Ur sysselsättningssynpunkt är detta för länets del negativt. En ökad satsning på produktutveckling och marknadsföring skulle ge fler kvalifice rade arbeten och öka variationen av tillgängliga yrken i länet. Tillverkningen av traditionellt Skaraborgska produkter har också lokaliserats till andra orter i landet. Produktionskapacitet finns i vissa avseenden i länets företag som f. n. ej utnyttjas. Produktionen inom jordbruk är traditionell i den meningen att tyngdpunkten ligger på spannmål, fläsk, mjölk och köttproduktion. Först har odligen av specialgrödor utvecklats. Det är uppenbart att odlingen av grönsaker i länet kan ökas. En förutsättning för detta är att produkterna kan förädlas i länet. Exempel på att detta är möjligt finns redan. Sortimentet i den skaraborgska grönsaksodlingen bör kunna utvidgas, bl. a. beträffande transportkänsliga varor (sallad, salladskål och blomkål), lök och vissa arbetsintensiva grödor, t. ex. purjolök. En annan förutsättning för en ökad grönsaksodling i länet är att grossistleden organiseras med hänsyn till våra förhållanden. Uppsamling, transporter och försäljning måste samordnas. En åtgärd i överensstämmelse med socialdemokraternas politik för att minska handelsgödselanvändningen och mot ett giftfritt jordbruk är att stimulera den produktion av biodynamiskt odlade produkter som i begränsad utsträckning redan finns i länet. kan det ske främst genom en ökad forskning, med en ökad försöksverksamhet och med en bättre information till konsumenterna. En utveckling mot ökad odling av specialgrödor och giftfria produkter kan ge arbetstillfällen främst inom odlarledet, men även inom handel och distribution. Vårt livsmedelssortiment består till stor del av produkter som nästan alla konsumenter köper. Dessa varor tillverkas oftast i stora företag och i stora serier. Därutöver finns efterfrågan på produkter som bara en begränsad grupp konsumenter köper, exempelvis olika invandrargrupper, födoämnen för diet, bantning och hälsokost, mat för speciella tillfällen, t. ex. för camping m. m. En utveckling och produktion av livsmedel avpassade för dessa smala marknader är möjlig för livsmedelsindustri. En viktig uppgift för samhället är att tillhandahålla yrkesutbildning som är anpassad till det näringsliv som finns. Inom livsmedelssidan är det angeläget att en yrkesteknisk högskoleutbildning förläggs till länet. gymnasiala utbildningen i branschen måste byggas ut. saknar utbildningsmöjligheter inom trädgårdsområdet. Gymnasiets 2-åriga specialkurs innefattar utbildning för både frilands- och växthusodling samt för markbyggnad och trädgårdsanläggning. Vi har redan nu behov av sådan utbildning i länet. Vid en ökad produktion av grönsaker framstår naturligtvis behovet av bättre möjligheter ännu klarare. Verkstadsindustrin sysselsätter ca 20 000 arbetstagare i , varav sysselsätts inom koncernföretag; familjeföretagens andel utgör Tillväxten inom verkstadsindustrin finns till stor del inom de små och medelstora företagen. Produktsortimenten i för verkstadsindustrin är stort och spänner över flera branscher. Vad som saknas är tillverkning av elektronikkomponenter. Den tekniska utvecklingen är ett viktigt instrument för att verkstadsindustrin skall kunna hävda sig i och utomlands. Det har framkommit att svenska företag i allt högre grad köper tekniskt avancerade komponenter från utlandet. Det finns en risk att de tekniskt avancerade underleverantörerna till svenska beställare i allt högre grad finns i utlandet, som svenska underleverantörer får mer begränsade uppgifter. Finansiellt stöd bör ges till beställare som tillsammans med svenska underleverantörer utvecklar nya produkter eller produktionsteknik. För att effektivisera verktygsframställningen och därigenom vinna både tid och pengar bör satsningar ske på att utveckla CAD/CAM-teknikerna: (CAD=Computer Aided Design, dvs. verktygsritning; , dvs. datorstödd tillverkning). Verkstadsindustrin och utvecklingsfonden i länet bör ges ökade resurser för att tillsammans med högskolan eller Västerhöjdsskolan i utnyttja nya teknikområden. betraktas ofta som en hemmamarknad, vilket också gäller för underleveranser. Ett viktigt problem vid export av underleveranser är hur marknadsföringen skall organiseras. Valet av representationsform, dotterbolag eller agent, får stor betydelse för resultatet. Underleverantören har dock sällan råd att bygga upp en egen exportorganisation. Riktade stöd från samhällets sida måste ges till de företag eller grupper av företag som har möjlighet att nå exportframgångar. Efter vad vi lyckats få fram beträffande trafikunderlag och intäkter på järnvägslinjen anser vi det i högsta grad mycket olyckligt om en eventuell nedläggning av persontrafiken på denna linje skulle komma till stånd. Vi anser att i stället för ett beslut om nedläggning av persontrafiken vore det mer realistiskt att besluta om ett överförande till riksnätet. Av gjorda beräkningar framgår att det finns ett mycket gott resandeunderlag. Som exempel kan nämnas att morgontåget från till är toppbelastat, och så är även förhållandet med eftermiddagstågen från . och är resandeunderlaget ännu större, beroende på det stora antalet militärer som reser i samband med helgledigheten. Antalet övergångsresande är också mycket högt och beräknas till ca 30-40 per vardag. Normalt är denna siffra högre vid helgerna. Antalet försålda biljetter på stationerna och på tågen var 1982 för 27 907, för 11 308 och på tågen 3 800, vilket tillsammans gör 43 015. Till detta antal försålda biljetter bör också räknas med alla resande med länskort, viseringskort, värnpliktigas 10 biljetter köpta genom resebyråer, årskort samt biljetter köpta på andra stationer. Intäkterna av biljettförsäljningen har varit , fördelade enligt följande: 1 249 181 och 474 000 samt på tågen . När det gäller godstrafiken på linjen finns endast tillgängliga uppgifter fram t. o. m. oktober månad. Av dessa framgår att närmare fraktats. Fraktinkomsterna beräknas till ca 20-25 milj. kr. Vi har med dessa siffror velat bevisa att starka skäl talar för att järnvägen mellan och bör vara en lönande affär för SJ och att allt talar för att den järnvägen överförs till riksnätet. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande sysselsättningsskapande åtgärder i . () () () () ()