ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G6021249 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83: 1249 Långfristiga krediter för rationaliseringsåtgärder inom försvaret Flera utredningar har arbetat med och lagt förslag till rationaliseringsåtgärder inom det militära försvaret. Försvarets fredsorganisationsutredning (FFU), som tillsattes , lade i ett flertal betänkanden förslag till bl. a. förbandsnedläggningar och samordningar inom orter med mer än ett förband, men utredningen visade också genom noggranna kalkyler att många rationaliseringsåtgärder krävde betydande investeringar och att besparingarna ofta icke blev märkbara förrän på lång sikt. I motioner från moderata samlingspartiet begärdes därför att försvaret skulle erhålla rörliga krediter för att dels mera kortsiktigt effektivisera anskaffningsverksamheten i anslutning till budgetårsskiftena, dels - och framför allt - krediter av långsiktig karaktär för att möjliggöra investeringar i rationaliseringsobjekt som först på skulle ge ekonomiska vinster. godkände dessa förslag, men de effektuerades egendomligt nog inte av den dåvarande regeringen. Eftersläpningen är betydande när det gäller fattade beslut om rationaliseringsåtgärder. Besparingarna har inte blivit de åsyftade. Det föreligger en betydande risk för att de beslut som förändringar i fredsorganisationen, som fattades av i samband med försvarsbeslut, inte heller kommer att ge de rationaliseringsvinster som beräknats på grund av att rationaliseringarna förutsätter investeringar i förråd, förläggningar, militärrestauranger m.m. i större utsträckning och inom betydligt än tillgängliga in veste ringsmedel medger. Det kan räcka med att hänvisa till de betydande resurser som erfordras för att beslutade samordningar i garnison skall kunna genomföras. Besparingseffekterna inom fredsorganisationen är förmodligen redan tidigare överskattade. Om beslutade rationaliseringsåtgärder ej genomförs inom beräknad tid blir helt naturligt den beräknade ekonomiska vinsten ännu lägre. På relativt kort sikt bör alltså en långsiktig kredit vara samhällsekonomiskt lönsam och skulle dessutom kunna bidra till att på flera orter skapa ökad sysselsättning inom byggbranschen och inom byggmaterielföretagen. Med stöd av vad ovan anförts hemställer jag att beslutar att försvarets myndigheter vid behov skall tilldelas långsiktiga krediter i syfte att befrämja en rationell och ekonomiskt lönsam investeringsverksamhet.
mot · G6021250 · 1983-01-25 00:00:00 — 1982/83: 1250 Byggande av en vindtunnel För att tekniskt kunnande och utveckling inom det flygtekniska området skall kunna bibehållas inom landet är det angeläget att investeringar kommer till stånd i en ny vindtunnel. För flygplansutveckling är vindtunnlar nödvändiga. När civila och militära flygplan utvecklas, bygger man ofta små modeller som på olika sätt testas genom simulerad flygning i en s. k. vindtunnel. De vindtunnlar som används i är i huvudsak baserade teknologi, som inte längre räcker till för de prestationer som krävs. Om man inte får en noggrann simulering av t. ex. flygplansmodeller i vindtunnlar som ger påtagliga uppgifter för projekteringsarbetet, kan det bli stora kostnader i omkonstruktioner. Utomlands finns moderna vindtunnlar, men det är förenat med stora kostnader att hyra in sig där. Dessutom kan det vara besvärande av bl. a. planerings- och sekretesskäl. tvingas t. ex. i allt större utsträckning att använda sig av utländska vindtunnlar för sina provningar. I och med att FFA:s vindtunnlar inte är konkurrenskraftiga, blir också FFA (flygtekniska försöksanstalten) som forskningsinstitution allt mindre attraktiv. Det försämrar rekrytering till flygteknisk utbildning och därmed kompetent personal för flygteknisk verksamhet. har behovet av en ny vindtunnel diskuterats för att klara den tekniska utvecklingen på flygindustrins område. Det är viktigt att beslut i frågan fattas möjligt för att den svenska flygindustrin skall klara den tekniska utvecklingen. har också i olika sammanhang framförts önskemål örn var en sådan anläggning skulle kunna placeras. Som en lokaliseringsort har nämnts . kommun har bl. a. en teknisk högskola som skulle fylla en viktig funktion i samband med en lokalisering av en vindtunnelanläggning till kommunen. Därutöver har vid ett flertal tillfällen uttalat att nytillkommande statlig verksamhet bör utlokaliseras för att dämpa en tillväxt i . kommun har förlorat tusentals arbetstillfällen inom industrin. Kommunen har överskott på bostäder samt mycket goda flygförbindelser med huvudkommunen, samt förutom den tekniska högskolan en väl utbyggd samhällsservice. En lokalisering av en vindtunnel till kommunen skulle, även om antalet nytillkommande arbetstillfällen inte blir så stort, markera statsmakternas goda vilja till lokaliseringsinsatser i . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om byggande av en vindtunnel samt lokalisering av denna till . () () () () () ()
mot · G6021254 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83: 1254 Egenföretagares karenstid vid sjukdom Företagare har möjlighet att inom ramen för reglerna i lagen (1962:381) om allmän försäkring välja mellan tre, trettiotre och nittiotre dagars karenstid. Med detta avses att ersättning utgår först efter det att angivet antal dagar gått av varje sjukperiod. Motivet för denna valfrihet torde vara att ge rörelseidkaren möjlighet att kunna påverka sina kostnader. Försäkrad med arbetsinkomst har formellt en karenstid om . Om sjukanmälan görs vid arbetsdagens slut utgår sjukpenning redan dagen efter, vilket innebär att någon karensdag över huvud taget inte föreligger i många fall. Av 3 kap. 11 § andra stycket ovan angivna lag framgår att sjukpenningförsäkringen kan ändras till försäkring med kortare karenstid eller försäkring utan karenstid för den som inte har fyllt och som har god hälsa. Denna regel innebär en särbehandling av äldre företagare som ur allmän synvinkel torde bedömas som omotiverad, inte minst mot bakgrund av den förda debatten om karensdagar i sjukförsäkringen (prop. 1981/82:144, 1982/ 83:55). Mot bakgrund av det ovan anförda hemställs att beslutar upphäva andra stycket 11 § tredje kapitlet lagen (1962:381) om allmän försäkring.
mot · G6021256 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83: 1256 och i Rätt till ATP vid vård av handikappade m. fl. Vårdarbete utförs på olika områden. I dagens situation värderas det vårdarbete som förekommer inom familjen och hemmet mycket lågt. Framför allt ges denna vårdform inte ekonomisk trygghet. Många människor kräver en lång tids, i vissa fall livstids, vård och omsorg vid sjukdom eller ålderdom. I ett stort antal fall sker denna vård inom familjen och hemmet. Vårdarbete som utförs i hemmet är lika nödvändigt och värdefullt som vårdarbete av det slag som sker på olika former av institutioner. För många sjuka och åldringar är det bättre och humanare att få vården och omsorgen inom hemmets ram. Alltför många som utför vårdarbete i hemmet belönas dock illa av samhället. Bristen på samhällets stöd i form av ekonomisk trygghet avskräcker dock inte många människor från att utföra vårdarbete i hemmet. Detta sker i ett stort antal fall i brist på alternativ men i andra fall därför att de berörda anser att vård i hemmet är bättre än vård i andra former. Inte minst borde samhället visa aktning för olika former av vårdarbete. Vårdarbete i hemmet är även ur ekonomisk synpunkt sett ett samhällsnyttigt arbete och borde därför även värdemässigt jämställas med förvärvsarbete. Ur rättvisesynpunkt borde därför ATP-rätten utvidgas till att även gälla vård av sjuka, gamla eller handikappade som är i ständigt behov av medmänniskors vård och omsorg i hemmet. En sådan reform skulle ge de människor som av olika skäl väljer eller känner sig tvingade att i en valsituation välja att utföra vårdarbete i hemmet en större pensionstrygghet. Det borde vara, men är inte , självklart att alla som vårdar äldre, sjuk eller handikappad anhörig i hemmet är berättigade till ATP-poäng för denna insats. Med hänvisning till ovan anförda hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna att ATPrätten utvidgas till att gälla alla som vårdar sjuka, gamla eller handikappade som är i ständigt behov av vård och omsorg. HANS () i Printed in , , 1983
mot · G6021257 · 1983-01-24 00:00:00 — 1982/83: 1257 och av sjukpenningen till hemmamake Den som är sjukpenningförsäkrad som hemmamake har en sjukpenning av . Ersättningsnivån har varit densamma . Ersättningen motiveras bl. a. med de förhöjda kostnader som ofta blir fallet för familjer när hemmamake drabbas av sjukdom. Sedan höjningen 1974 har prisutvecklingen i samhället gjort att värdet av hemmamakes sjukpenning urholkats väsentligt. Basbeloppet, som baseras på konsumentprisutvecklingen, har höjts från . Detta innebär att de bäst ställda inom sjukförsäkringen fått en höjning av sjukpenningen från per dag till nära . har alltså den högsta sjukpenningen ökat med . per dag som de hemarbetande fått nöja sig med oförändrad sjukpenning på . För att återställa värdet av hemmamakes sjukpenning till nivå skulle den därför behöva höjas från . Med hänsyn till prisutvecklingen och med hänsyn till att justeringar av högsta ersättningsnivå inom sjukförsäkringen sker utifrån basbeloppets förändring anser vi att realvärdet av hemmamakes sjukpenning skall återställas till nivå. I fortsättningen bör sedan hemmamakes sjukpenning automatiskt justeras med hänsyn till basbeloppets förändring, i likhet med vad som gäller nivån för högsta sjukpenning. Mot bakgrund av vad som i motionen anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna behovet av en snar uppräkning av hemmamakesjukpenningen. () ()
mot · G6021258 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83: 1258 Ersättningen för sjukresor till och från har frågan om sjukreseersättningen för de patienter som remitterats från till regionssjukvård på eller annat sjukhus på fastlandet aktualiserats, och fortfarande har ingen lösning presenterats. Enligt sjukreseförordningen hänvisas de som bor på till att åka båt till , buss till och övernattning kvällen innan sjukbesöket om inte den remitterande läkaren bedömer att hälsotillståndet kräver flygresa och skriftligt intygar detta. Vid återresan krävs en förnyad underskrift av den behandlande läkaren innan hemresan kan företas med flyg. Den påfrestande båtresan, som också är tidsödande, är för många ett dåligt alternativ, och man utnyttjar flyget i stället och får då stå för betydande merkostnader. Detta otillfredsställande förhållande har uppmärksammats av den statliga utredningen samordning och förenkling SOU 1981:35, vilket betänkande lämnades . Där föreslås att alltid kan ersätta flygresor om sjukresan sker till eller från . Under höstens har socialförsäkringsutskottet behandlat motioner angående sjukresor och därvid uttalat att det är angeläget att frågan får en lösning. I årets budgetproposition saknas dock någon form av förslag utifrån tidigare nämnda betänkande. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att förslag läggs fram rörande ersättning för sjukresor med flyg till och från .
mot · G6021259 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83: 1259 och för vård av sjukt barn Samhället försöker på olika vägar stötta föräldrar med handikappade barn. Vårdbidraget är det kanske viktigaste medlet för att göra det möjligt för föräldrar att klara vården av barn med handikapp. Därutöver finns det andra stödåtgärder som också i speciella situationer är till stor hjälp. Det är bia. föräldrapenning för vård av sjukt barn och de speciella hemsjukvårdsbidrag som sjukvårdshuvudmännen lämnar. Riksdagsbeslutet om ett utökat vårdbidrag, vilket trädde i kraft , innebär en förbättrad situation för de föräldrar som valt att själva vårda sina handikappade barn. finns emellertid luckor i trygghetssystemet där föräldrar ställs utan tillräcklig hjälp från samhällets sida. Rätten till föräldrapenning för vård av sjukt barn upphör i och med att barnen blir . Normalt räknar man med att barn vid den åldern kan klara sig själva åtminstone kortare tider vid sjukdom utan att ha någon förälder till hands. Situationen är ofta annorlunda för barn som är handikappade. Vid sjukdomen kan det vara nödvändigt med ständig tillsyn av någon förälder för att de skall kunna vistas i sitt hem. Behov av kontakt mer regelbundet kan också föreligga vid sjukhusvistelse, t. ex. efter en operation. Vårdbidraget kan sättasin vid långa sjukperioder över sex månaders tid. Rör det sig om kortare perioder är stödmöjligheterna mer begränsade. Landsting eller landstingsfri kommun kan lämna hemsjukvårdsbidrag, men även i sådana fall kan krävas ganska långa sjukperioder, t. ex. några månader för att stödet skall sättas in. Enligt vår mening borde det övervägas att utsträcka rätten till föräldrapenning för vård av sjukt barn till att avse även barn om det är motiverat utifrån deras handikapp. Därigenom skulle kunna uppnås ett heltäckande trygghetssystem för vård av handikappade barn som blir sjuka, så att föräldrarna alltid kan påräkna stöd i de situationer då de behöver vara hemma för att klara vården av sina barn. Problemet har varit föremål för prövning i Enklare föräldraförsäkring SOU 1982: 36, vars betänkande avlämnades , och där det ansågs angeläget att åldersgränsen för tillfällig vård av barn höjs till för de barn som har ett särskilt behov av vård och tillsyn i samband med sjukdom även . Utredningen förklarade sig tyvärr inte beredd att föreslå någon ändring. Ej heller i budgetproposition 1983/84:100 bil. 7 finns något förslag upptaget för att tillmötesgå dessa berättigade önskemål. 1* 1982183. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att motionens krav om att utsträcka rätten till föräldrapenning för vård av sjukt och handikappat barn tillgodoses. () ()
mot · G6021260 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83: 1260 m. fl. Höjt garantibelopp inom föräldraförsäkringen Föräldraförsäkringen har under den borgerliga regeringstiden byggts ut från och ger ersättning för inkomstbortfall och ett garantibelopp på f. n. per dag under de återstående tre månaderna. Såsom anförts i motion 1982/83:384 av m. fl. har garantibeloppet, som inte är knutet till inkomstutvecklingen, förlorat ca en fjärdedel av sitt värde . Småbarnsföräldrar med det svagare försäkringsskyddet har därigenom sackat efter. I awakten på ytterligare översyn av föräldraförsäkringen föreslår vi därför en uppräkning av garantibeloppet med till per dag. Det högre beloppet bör gälla och finansiering ske inom ramen för de besparingar vi föreslagit i andra motioner. Det bör ankomma på vederbörande utskott att utforma erforderliga ändringar i författningstexten. Med stöd av vad ovan anförts hemställs att beslutar att garantibeloppet inom föräldraförsäkringen per skall höjas . () () () () () () () ()
mot · G6021261 · 1983-01-24 00:00:00 — 1982/83: 1261 m. fl. Vidgad rätt till pensionstillskott Pensionstillskotten har för en vanlig pensionär nått nivån , eller, efter avrundning till jämnt krontal, . Detta belopp utgör en tredjedel och mer än hela folkpensionen för dem som i dagligt tal kallas de sämst ställda pensionärerna. Men då glömmer man den mest utsatta pensionärsgruppen. Den består av pensionärer som på grund av undantagande från ATP inte har något pensionstillskott alls och därför bara har två tredjedels folkpension! Man glömmer också att det finns änkor som drabbats av pensionsminskning, t. o. m. utan att de själva haft något inflytande över beslutet att göra undantagande. Dessa pensionärer om några behöver en rejäl pensionshöjning. De upprepade, mångåriga kraven i riksdagsmotioner från moderata samlingspartiet och på socialt ansvarstagande för dessa personer har endast skjutits genom hänvisning till utredning och beredningsarbete. Detta är generande och oacceptabelt. måste nu bringa denna fråga ur världen genom att besluta bevilja alla, som på grund av undantagande från ATP endast uppbär grundbeloppet från folkpensioneringen, fullt pensionstillskott fr. o. m. . (Undantag bör göras endast för dem som hade ett gällande undantagande och inte valt att gå in i ATP.) De statsfinansiella konsekvenserna härav är inte betydande och skulle för /84 kräva en ökning av folkpensionsanslaget med endast 100 milj. kr. Denna utgiftsökning bör täckas genom besparingar som vi föreslagit i andra motioner. På innebär den av oss föreslagna åtgärden inte någon statsfinansiell belastning. Dels har rätten till undantagande upphört fr. o. m. med retroaktiv verkan enligt tidigare riksdagsbeslut. (Endast personer födda eller tidigare, som vid utgången av 1981 hade gällande undantagande, kan fortsätta att stå utanför ATP.) Dels minskar kostnaderna för pensionstillskott, eftersom andelen ATP-pensionärer ökar snabbt. av alla folkpensionärer har även ATP. Det torde ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderlig författningstext. Med stöd av vad ovan anförts hemställs 1. att vid behandlingen av bilaga 7 till proposition 1982/83: 100 beslutar att folkpensionärer som på grund av undantagande från ATP endast uppbär folkpensionens grundbelopp fr. o. m. den skall har rätt till pensionstillskott i enlighet med vad i motionen anförts, att vid behandlingen av bilaga 7 till proposition 1982/83: 100 beslutar att för finansieringen av den sålunda vidgade rätten till pensionstillskott för /84 under anslaget D2, Folkpensioner, föreslå ett med . () () () () () () () ()
mot · G6021262 · 1983-01-25 00:00:00 — 1982/83: 1262 m. fl. I en motion av m.fl. (m) har föreslagits höjda statliga bostadsbidrag med /år och ändrad reduktionsfaktor från till Det inkomstprövade tillägget inom studiehjälpssystemet är och bör vara samordnat med bostadsbidragssystemet. Sålunda bör även inom studiehjälpssystemet förändringar vidtas så att detta samband består. Kostnaderna för våra förslag som bör gälla från är inte av den storleken att det nu finns tillräcklig anledning att föreslå en höjning av anslaget till Studiehjälp m. m. Om det mot förmodan skulle visa sig att en mindre uppräkning blir aktuell bör regeringen återkomma till med begäran om att medel anvisas på tilläggsbudget. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att godkänner vad i denna motion förordats om förändringar inom studiehjälpssystemet. () () () () () () ()
mot · G6021263 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83: 1263 och till pensionstillskott för vissa änkor Egenföretagares möjlighet att stå utanför ATP genom att begära undantagande upphörde för personer födda eller . Personer födda som vid förändringen hade ett gällande undantagande fick själva välja om de ville behålla sitt undantagande eller gå in i ATP. 1980/81:178). gäller dock regler med innebörd att en änkas rätt till pensionstillskott påverkas av makens undantagande. Därvidlag har det ingen betydelse om änkan lämnat samtycke till undantagandet eller inte. I sitt slutbetänkande Familjepension (SOU 1981:61) redovisar pensionskommittén hur detta kan påverka en änkas ekonomiska situation. Vid bedömningen av rätt till pensionstillskott tar man hänsyn till inte enbart faktiskt utgående änkepension (och ev. ålders- eller förtidspension) från ATP utan även sådan änkepension från ATP som skulle ha utgått om maken inte haft undantagande från ATP. Makes undantagande har också betydelse för pensionstillskott till ålders- eller förtidspension som utgår till änka. Kommittén beskriver detta på följande sätt: Enligt kommitténs uppfattning kan de nu gällande reglerna i vissa fall ge upphov till effekter som är mindre tillfredsställande. T. ex. kan en kvinna, som uppbär ålderspension med fullt pensionstillskott, riskera att efter mannens död förlora hela eller delar av pensionstillskottet utan att detta ersätts av något annat. Kommittén drar slutsatsen att dessa regler bör ändras. Ändringarna skulle innebära följande: Vid bestämmande av pensionstillskott till änkas folkpension skall inte hänsyn tas till sådan tilläggspension som skulle ha utgivits om den avlidne mannen inte hade omfattats av undantagande. De nya reglerna skall avse pensionstillskott såväl till ålders- och förtidspension som till änkepension. Reglerna skall enligt kommittén gälla oberoende av om änkan själv lämnat samtycke till undantagandet eller inte. De nya reglerna bör avse såväl fall där mannen avlider efter dessas ikraftträdande som situationer där dödsfallet inträffat dock enbart sådant pensionstillskott som belöper på tid efter ikraftträdandet. Enligt vår uppfattning innebär reglerna om inverkan av undantagande från ATP på änkas pensionstillskott en orättvisa som bör avskaffas. har föreslagit att berörda ändrade regler bör träda i kraft med de övriga förslag som redovisas i betänkandet. Vi menar dock att denna fråga kan brytas ut och behandlas för sig. förslag till efterlevandepensionering som kommittén framlägger i betänkandet är så omfattande att sannolikt förhållandevis måste förflyta mellan antagande och ikraftträdande. I denna motion föreslagna förändringar bör kunna träda i kraft tämligen omgående efter beslut i . Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att reglerna om inverkan av undantagande från ATP på pensionstillskott till änka avskaffas i enlighet med pensionskommitténs förslag. () ()
mot · G6021264 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83: 1264 Förtroendeläkares medverkan i besvärsärenden Pressen uppmärksammar ofta ärenden som handläggs vid och dess besvärsinstanser, där den enskilde kommer i kläm mellan paragraferna. På grund av hård ärendebelastning i försäkringsrätterna och försäkringsöverdomstolen blir väntetiderna för ett definitivt besked oerhört långa - ofta . tvingas de försäkrade leva i ovisshet, kanske under hård ekonomisk press. Ofta rör det sig om sjukförsäkringsärenden, där sjukpenning inte utgår , eller förtidspensionsärenden, där den försäkrade är utan ekonomisk trygghet. Vissa förbättringar har gjorts av försäkringsrätterna, och försäkringskassorna har fått viss möjlighet till överprövning av ärenden. Detta har bidragit till att något förkorta väntetiderna, som dock ofta är otillfredsställande långa. Vad som ofta upprör såväl den berörda försäkrade som en utomstående är det faktum att svåra ärenden avgörs enbart på papper, dvs. läkarutlåtanden m. m. Man frågar sig hur kassans förtroendeläkare kan avgöra svåra ärenden utan att ha sett patienterna. Det är naturligtvis omöjligt att genomföra en reform där förtroendeläkarna vid landets samtliga försäkringskassor skulle kunna undersöka varje försäkrad som har ett ärende aktuellt. Därtill skulle behövas en mycket stor förtroendeläkarkår. Det kan dock ifrågasättas, om inte en förtroendeläkare borde undersöka åtminstone de patienters ärenden som skall prövas i försäkringsrätt eller försäkringsöverdomstol. Den nuvarande ordningen att förtroendeläkarna aldrig tycks se en patient är otillfredsställande. Med hänsyn till ovanstående föreslår undertecknad att hos regeringen hemställer om utredning och redovisning av möjligheten att låta försäkringskassornas förroendeläkare medverka mera aktivt i ärendena, bl. a. genom undersökning av patienter, vilkas ärenden är föremål för avgörande i högre instans.