ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G70285 · 1983-11-11 00:00:00 — Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 1983/84:40) Kunskaperna om att en stor del av befolkningen under hela - eller under delar av - sitt liv är rörelsehindrade har ökat under det senaste årtiondet. Byggnadslagstiftningen har också sakta börjat anpassas efter de behov människorna verkligen har. När det gäller nyproduktionen har vi nått ganska långt när det gäller tillgänglighetsaspekter, däremot har det varit betydligt svårare att få tillgänglighetsaspekterna tillgodosedda vid ombyggnation. Dispenserna från lagstiftningen har blivit så vanliga att de blivit regel i stället för undantag. Propositionens förslag under 1.2.3.2 om ökade krav på tillgänglighet är därför positivt. Däremot är det fortfarande tveksamt hur de praktiska konsekvenserna av propositionens förslag kommer att bli. Propositionen behandlar möjligheterna att slippa tillgänglighetskraven om kommunen upprättat en områdesplan, i vilken det finns en samlad bedömning av hur kraven på tillgänglighet skall tillgodoses inom området. Det måste påpekas att människor med rörelsehinder är föga hjälpta av om det finns tillgängliga hus , om de bor i en trygg och känd miljö - men som är otillgänglig. Behovet av att känna trygghet i sin omgivning är stort för alla människor, men kanske ännu större för dem som är beroende av hjälp i sin dagliga livsföring. Kraven på att tillgodose tillgänglighetsaspekterna vid ombyggnad måste därför ställas högt. En annan aspekt är också att människor med rörelsehinder måste få möjlighet att besöka andra människor. Också det ställer krav på att vi successivt anpassar våra bostäder efter de rörelsehindrades behov. Propositionens förslag om möjligheterna att slippa tillgänglighetskraven om kommunen upprättat en områdesplan måste därför preciseras. I vissa fall omfattar en områdesplan ett förhållandevis stort område. Tolkningen av propositionens förslag får därför inte bli att man accepterar ombyggnad av fastigheter utan att tillgängligheten tillgodoses, med hänvisning till att det finns tillgängliga bostäder i en helt annan del av ett stort område. Det måste vara möjligt för människor med rörelsehinder att kunna bo kvar i ett invant bostadsområde, i det egna eller de närmaste kvarteren. En precisering av hur stor en områdesplan får vara i dessa avseenden måste därför göras. I propositionen ges också förslag om en ökad information och utbildning (1.2.5). Det betonas att förskjutningen från nyexploatering till vård och utveckling av det befintliga bostadsbeståndet förutsätter en omorientering hos alla som är verksamma i bostadsbyggande och bostadsförvaltning. Eftersom propositionen kraftigt markerar behovet av en ökad varsamhet i saneringsverksamheten torde utbildningen i stor utsträckning utgå från detta. Det är därför viktigt att påpeka att utbildningen måste innehålla en kombination av varsamhet och tillgänglighet. Med hänvisning till ovanstående hemställs att uttalar sig för vad som anförts i motionen om områdesplaner och utbildning i tillgänglighetsfrågor. i . : L_ minab/gotab 1983 77181
mot · G70289 · 1983-11-15 00:00:00 — m. fl. Förslag till lag om nedsättning av socialavgifter och allmän löneavgift i , m. m. 1983/84:38) föreslog i motion 1982/83:2272 en nedsättning av socialavgifterna för näringslivet i de kommuner som huvudsakligen är inlandskommuner. Det betyder att den nu gällande nedsättningen byggs på med . Någon nedsättning i kustkommunerna anser vi inte skall göras. Vi föreslog också att all icke-offentlig verksamhet skall få del av den föreslagna nedsättningen. Enligt vår uppfattning är det väsentligt att nedsättningen av socialavgifterna får den utformning som vi angivit i ovan nämnda motion. Insatserna måste prioriteras till de områden som har de värsta problemen, och detta är otvivelaktigt malmfältskommunerna och övriga inlandskommuner. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar om nedsättning av socialavgifterna för icke-offentlig verksamhet i inlandskommunerna i enligt vad som anförts i motionen. () ()
mot · G70294 · 1983-11-15 00:00:00 — Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 1983/84:40) I ett särskilt yttrande till läkarprognosutredningens betänkande (SoU 1961:8) uttalade jag tveksamhet om den då tilltänkta dimensioneringen av läkarutbildningen i . I själva verket kom statsmakterna att, med generaldirektör som instrument, under de därpå följande åren framtvinga en ännu mycket större intagning till de medicinska fakulteterna en intagning, som utan svårighet kunde beräknas medföra ett kraftigt läkaröverskott i vårt land. Vid det här laget är detta ett faktum. Medan de medicinska fakulteterna fortsätter att producera läkare, som inte kommer att finna sedvanliga anställningsmöjligheter i vårt land, har regeringen nu äntligen föreslagit åtgärder för att minska antalet läkarstuderande. De drastiska åtgärder, som måste tillgripas, hade blivit obehövliga om man lyssnat till sakkunskapen. Som läget nu är torde det bli nödvändigt att under de allra närmaste åren minska intagningen till de medicinska fakulteterna med ca 270 studerande . En sådan skulle naturligtvis bäst låta sig göra om den fördelades någorlunda likformigt på landets medicinska fakulteter, så att relationen mellan antalet studenter i förhållande till lärarantalet resp. på det kliniska stadiet antalet patienter förbättrades och undervisningens kvalitet kunde höjas. I den statsfinansiella situation vi nu befinner oss synes denna lösning tyvärr inte kunna ifrågakomma. Det blir då frågan om att i stället dra in vissa undervisnings- och forskningskliniker. Ehuru en sådan indragning självfallet måste förberedas kan den inte bli aktuell, eftersom tre stora årskullar medicinare nu väntar framför klinikernas portar. I regeringens proposition föreslås en nedläggning av Lunds universitets undervisningskliniker i , medan UHÄ tidigare uttalat sig för en neddragning vid undervisningssjukhus. Enligt min mening synes i första hand en nedläggning av den medicinska undervisningen i böra övervägas. Under alla omständigheter måste en väsentligt bättre utredning av konsekvenserna i olika avseenden av en avveckling av undervisningen och forskningen vid de sjukhus, som främst kommer i fråga, göras innan fattar beslut i detta stycke. Däremot bör ett beslut om intagningsbegränsningen till de pre-kliniska studierna kunna tas . Studenter är nämligen flyttbara inom landet vilket visas bl. a. av Linköping-konstruktionen och ett beslut om intagningsbegränsning vid ett universitet behöver icke automatiskt påverka, eller påverkas av, ett beslut om avveckling av vissa undervisnings- och forskningskliniker. Mot bakgrund av det anförda hemställs 1. att måtte besluta att en begränsning av intagningen till landets medicinska fakulteter med 270 platser skall göras fr. o. m. /85, 2. att måtte besluta att frågan om vilka undervisningsoch forskningskliniker, som till följd härav kan komma att avvecklas , skyndsamt utreds under hänsynstagande till konsekvenserna i skilda hänseenden av en sådan åtgärd.
mot · G70299 · 1983-11-15 00:00:00 — Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 1983/84:40) Regeringen har i sin ekonomisk-politiska proposition 1983/84:40 lagt ett förslag om en miljöavgift. Avgiften skall betalas av verksamheter som omfattas av miljöskyddslagen. Avsikten är att finansiera länsstyrelsernas och koncessionsnämndens handläggning av dessa ärenden, som i vissa fall kan bli mycket omfattande. En negativ konsekvens är att avgiften också belastar mindre verksamheter där förhållandevis små kostnader har stor betydelse på grund av den långa tid som kan ligga mellan investering och avkastning. Exempel på sådan verksamhet är fisk- och musselodling. i fråga om fiskodling är detta en relativt ny näring i som är under uppbyggnad. Den har att konkurrera med odling i bl. a. , som har en produktion av lax, alltså 810 gånger mera än den totala laxfångsten i . En miljöavgift kan helt slå ut svensk fiskodling, vilket skulle vara olyckligt med tanke på vårt stora importbehov av odlad ädelfisk. Beträffande musselodling är hela tanken på kontroll absurd då man här inriktar sig på kontroll av några tusen ton odlade musslor men saknar möjlighet att i någon form kontrollera eller påverka hundra tusentals ton vilda musslor som växer längs kusten i . Effekten av ett avgiftssystem enligt förslaget skulle bli närmast förödande för möjligheten till nyetablering inom havsbruket. Havsbrukarna startar oftast med mycket små resurser och bygger upp sin verksamhet på lång sikt. Att belasta ett fisk- eller musselodlingsföretag i initialskedet med en prövningsavgift och därefter med en årlig tillsynsavgift skulle med stor sannolikhet innebära etableringsstopp för många presumtiva havsbrukare. Detta kan inte ha varit propositionens mening. I anledning av vad som ovan anförts hemställs att beslutar att undanta fisk- och musselodling från skyldigheten att erlägga miljövårdsavgift. () ()
mot · G702270 · 1983-12-05 00:00:00 — m. fl. förvaltningsstyrelses förslag om revidering av ledamöternas arvode (förs. 1983/84:9) föreslår att arvodena för riksdagsledamöter skall höjas högst väsentligt. Enligt förslaget skall detta ske i tre steg med början innevarande år. Det tredje steget är avsett att träda i kraft . Den totala ökningen efter det tredje steget blir med nu gällande avtal för statligt anställda byråchefer m. fl. Sannolikt kommer de närmaste avtalsrörelserna att medföra att denna höjning blir ännu större. Att i nuvarande läge - när regeringen och de fyra partierna bakom förslaget kräver återhållsamhet av andra grupper i den förestående avtalsrörelsen - föreslå så kraftiga löneökningar för riksdagsledamöter är en utmanande politik. Regeringen förordar i minibudgeten en löneökning om högst för arbetare och tjänstemän, som socialdemokraterna, , och i vill höja arvodena med på en tvåårsperiod. Vpk.s representant i arbetsgruppen och förvaltningsstyrelsen har reserverat sig till förmån för i princip oförändrad nivå. I sammanhanget behandlas även frågan om dolda löneförmåner för s. k. arbetsfria inkomster såsom B-avdrag, lärarlöner m. m. Vpk förordar i detta sammanhang en väsentligt mer långtgående förändring än vad som föreslås. De olika löneförmåner för icke utförda arbeten som förekommer, oavsett om dessa är inom statlig, eller privat verksamhet, borde för riksdagsledamöternas vidkommande förhindras. Det är angeläget att minska det ekonomiska beroendet till annan uppdragsgivare än . Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar avslå förvaltningsstyrelsens förslag 1983/ 84:9 om revidering av ledamöternas arvode. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) minab/gotab 1983 77348
mot · G702276 · 1983-12-16 00:00:00 — 1983/84 276-279 Motion 1983/84:276 En reformering av efterlevandepensioneringen m. m. 1983/ 84:73) Regeringens proposition 1983/84:73 om slopande av änkepensionen bör avslås. Ett genomförande skulle betyda en drastiskt försämrad ekonomisk situation för många familjer. Regeringen tar ingen hänsyn till att många familjer byggt sin ekonomi på att modern gör sin största arbetsinsats i hemmet. Den bryr sig heller inte om att många kvinnor arbetar deltid just för att få mer tid med hem och barn. Den nonchalerar alla dem som genom ATP-systemet betalt till en pensionsförmån som bara försvinner. Förslaget innebär en smygande otrygghet. Vilken ung mor vågar stanna hemma medan barnen är små, om hon är tvungen att räkna enbart med egen ATP-trygghet? Det är illa nog att mannen, fadern, drabbas på samma sätt i nuvarande situation. Och hur skall en kvinna skaffa sig eventuell utbildning och arbete i nuvarande arbetsmarknadssituation? Under alla förhållanden missgynnas de som bor i småorter och på landsbygden. Möjligheten att hålla samman en familj på hemorten kan spolieras. Genom propositionsförslaget räknar staten med att efter en 20-30årsperiod spara . Avståndet gör att beräkningen synes mycket tveksam. Propositionen är inte granskad av lagrådet. Med hänvisning till ovanstående hemställs att avslår proposition 1983/84:73.
mot · G702286 · 1983-12-15 00:00:00 — Vissa livsmedelspolitiska frågor (prop. 1983/84:76) Lantbruket är inte enbart en fråga om livsmedelsproduktion utan också en viktig komponent i det samlade näringslivet. Lantbruket har en påtaglig betydelse inom regional-, sysselsättnings- och beredskapspolitiken samt för handelsbalansen. För lantbruket i norra i allmänhet och i synnerhet har lantbruket en exceptionellt stor betydelse i samhället. Detta framgår bl. a. av en faktastudie om som gjordes 1983 av (). uppmärksammar i sitt delbetänkande Ds Jo 1983:10 jordbrukets stora betydelse för det norrländska inlandets näringsliv. i redovisar att jord- och skogsbruket i kommun svarar för inte av antalet förvärvsarbetande och att betydelsen är lika stor i ytterligare några av länets kommuner. Enligt LUI:s faktastudie Använd - Jordbruket ger mat och jobb är vart tredje hushåll i direkt eller indirekt beroende av jordoch skogsbruket samt skogs- och livsmedelsindustrin för sin försörjning. 6 700 personer arbetar direkt i jord- och skogsbruket, 3 000 personer i livsmedels- och skogsindustrin och 8 500 personer är indirekt sysselsatta i andra näringsgrenar. Utvecklingen inom jord- och skogsbruket med tillhörande industri är av avgörande betydelse för länets framtid. är det län i som relativt sett har minskat sin befolkning mest beroende på den kraftiga strukturomvandlingen inom jord- och skogsbruket. Befolkningsminskningen stannade av men verkar nu åter ta fart beroende på negativ ålderssammansättning och en sviktande arbetsmarknad. För att trygga en framtid för behövs en verksam regionalpolitik. Jord- och skogsbruket och dess industri är några av de näringsgrenar som länet skall bygga på. Där finns de naturliga förutsättningarna och där är med stor säkerhet de sysselsättningsmässiga effekterna av insatta medel mycket goda. En större betoning av de regionalpolitiska effekterna i jord- och skogsbrukspolitiken är nödvändiga. I jordbruket har lönsamheten för många företag sjunkit , vilket avspeglas i en mycket låg investeringsnivå. Det beror på höga kapitalkostnader och på att prisstödet urholkats. En uppräkning av prisstödet för är en nödvändighet. Stödet har reellt försämrats och måste alltså uppräknas i minst motsvarande mån. Uppräkningen bör gälla omgående från riksdagsbeslutet eller senast per . Redan nu märks en påtaglig pessimism i jordbrukarledet, och det är ytterligt angeläget att staten genom klara ställningstaganden återger näringens utövare en tro på lantbruket i norra . Detta synbara bevis måste enligt vår bedömning bestå av att prisstödet till jordbruket i norra även fortsättningsvis utgår ut budgetmedel och att det uppräknas i takt med faktiskt uppmätt kostnadsutveckling. Ett sådant tryggande av prisstödet är ett billigt och effektivt regionalpolitisk! Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att vid behandling av proposition 1983/84:76 om vissa livsmedelspolitiska frågor beslutar om omedelbar uppräkning av det särskilda prisstödet för det norrländska jordbruket i enlighet med vad som anförts i motionen. . ÅSLING (c)