mot · G602321 · 1983-01-17 00:00:00 — Återställande av pensionsnivån i delpensionsförsäkringen trädde lagen om delpension i kraft, den lag som gav möjlighet för anställda mellan att trappa ned sin arbetsinsats i förvärvslivet. Delpensionsreformen var en uppskattad reform som också svarade mot många människors behov av en minskad arbetsinsats. För många betydde den minskade arbetstiden att de ändå kunde stå kvar i sitt jobb och behålla kontakten fram till den ordinarie pensionsåldern. Att delpensionen skulle motsvara av den försäkrades pensionsunderlag och utgöra en sammanlagd kompensationsnivå av deltidsarbete och delpension på av den föregående inkomsten vid heltidsarbete, fanns det inga delade meningar om när beslutet om delpensionsreformen fattades. som gjort beräkningar om antalet delpensionärer angav i sitt betänkande att omkring en fjärdedel av antalet anställda i åldern skulle komma att utnyttja möjligheten till delpensionering . En beräkning som visade sig hålla, då knappt en fjärdedel av dem som var aktuella sökt delpension . Trots den korta tid som förflutit sen lagen trädde i kraft - och att ingen saklig motivering fanns - lade den borgerliga regeringen fram förslag om en sänkning av kompensationsnivån i delpensionsförsäkringen från . Förslaget ingick som en del i ett av regeringens s. k. sparpaket. Besparingarna beräknades uppgå till 150 milj. kr., vilket är anmärkningsvärt, då kostnaden för delpensioneringen inte belastade statsbudgeten eftersom den i sin helhet är avgiftsfinansierad. Effekten av regeringens förslag blev en stark ökning av antalet ansökningar om delpension - detta då den ändrade pensionsnivån föreslogs gälla fr. o. m. och att för dem som var berättigade till delpension /1981 skulle de förmånligare reglerna gälla. Fr. o. m. ikraftträdandet av den ändrade kompensationsnivån har antalet ansökningar om delpension minskat. Många anser sig inte längre ha råd även om behovet finns - med den minskning av inkomsten som delpension innebär. I första hand drabbas de anställda som har en låg inkomst, där det inte finns utrymme för en minskning. Eftersom låg lön, tungt arbete och dålig arbetsmiljö ofta hör samman, drabbas de anställda som har det största behovet av en nedtrappning av sin arbetsinsats före den ordinarie pensionsåldern särskilt hårt. som många av ekonomiska skäl tvingas kvar i ett heltidsarbete som de egentligen inte orkar med, förtidspensioneras allt fler från arbetsmarknaden. Många förtidspensioneras av arbetsmarknadsskäl, trots att förtidspension på grund av arbetsbrist inte får beviljas förrän . Genom att räkna från den tid som den försäkrade har rätt att stämpla för arbetslöshetsersättning, kringgås bestämmelsen om åldersgräns. Åldersgränsen för förtidspension kan smygsänkas till . Kostnadsmässigt kan detta för samhället inte vara en bra utveckling med fler förtidspensionärer på bekostnad av minskat antal delpensionärer. Undersökningar visar bl. a. att delpensioneringen minskade risken för förtidspensionering. Enbart detta är en tillräcklig motivering för ett återställande av kompensationsnivån i delpensionsförsäkringen. Ett återställande av 65-procentsnivån bör även omfatta dem som har den lägre nivån. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen hemställer om förslag i syfte att från återställa kompensationsnivån i delpensionsförsäkringen till att omfatta även dem med en lägre pensionsnivå.