mot · G6022056 · 1983-01-24 00:00:00 — m. fl. Sysselsättningsförhållandena i norra har förvärrats år . Huvudorsaken är de strukturförändringar som sker med våra basnäringar, främst då inom gruv- och stålindustrin, men också inom skogsbruket och jordbruket. De gamla bruksorterna med sin ensidiga arbetsmarknad har drabbats speciellt hårt. har 300 arbetstillfällen försvunnit i vardera , och /. och Fagersta AB:s fattade beslut att bilda ett nytt snabbstålbolag, , leder till sysselsättningsminskningar i . Ytterligare 140 arbetstillfällen försvinner därmed fr. o. m. planerar betydande driftsinskränkningar vid flera av sina enheter. Förhandlingar med de fackliga organisationerna är i full gång. I den mån som företagets önskningar förverkligas kommer 100 arbetstillfällen att försvinna från norra . har uppbyggandet av kärnkraftverket i Forsmark positivt bidragit till att klara sysselsättningen. inleddes den planerade avvecklingen av byggnadsarbetena och arbetsplatsen, vilket innebar att mer än 500 personer som är fast bosatta i förlorar sin sysselsättning. är den ort som drabbats hårdats och det är där som behovet av insatser, dvs. behovet av nya arbetstillfällen, är som störst. En rad åtgärder har vidtagits för att få en vändning av utvecklingen till stånd. Under innevarande år har regeringen bestämt att och / Dannemoraområdet inom kommun får räknas som tillhörande områden med sådana strukturproblem att lokaliseringsstöd kan lämnas när kapitalbehovet överstiger 7 milj. kr. regionalpolitiska åtgärdsarbete och speciella åtgärdsmedel är starkt inriktade på att stabilisera och utveckla sysselsättningen i Norduppland. En särskild arbetsgrupp - Österbygruppen - har bildats för att samla lokala och regionala resurser. Avsikten är att alla med idéer om hur sysselsättningen skulle kunna utvecklas ingår i eller adjungeras till gruppen. Speciella kommunala initiativ för att starta nya verksamheter har tagits. kommun har efter en socialdemokratisk motion belsutat att utreda möjligheten att starta en s. k. pelletsfabrik i . Råvaran är i första hand tänkt att vara flis och bark. I senare skeden kan även torv komma i fråga. Totalt skulle råvaruförbrukningen uppgå till ca skog/år och årsproduktionen av pellets till ca . trygga råvaruförsörjningen finns inte. Avsättningsmöjligheterna är goda, så långt nu dessa kan överblickas. Fabriken i fråga skulle sysselsätta 15 personer. Till detta kommer ett betydande tillskott av arbetstillfällen för insamling och transport av råvaran. Ungefär 100 personer kan sysselsättas i det ledet. Anläggningen kan till viss del inrymmas i en äldre indstrilokal på orten. kommuns satsning på pelletsfabriken i är det i särklass största enskilda projektet i Norduppland för att skapa nya arbetstillfällen. Som framgår av det som sagts behövs dessa arbetstillfällen synnerligen väl. Produktionen gäller s. k. alternativ energi och dess marknad måste anses realistiskt stor. Projektet hr vuxit fram inte minst p. g. a. lokala och regionala initiativ för att göra vad som göras kan för att klara jobben i norra . Tyvärr verkar det som om allt faller på rent formella skäl. gällande förordning om regionalpolitisk! stöd (SFS 1982:677) förhindrar stöd utanför stödområdena A och B. Detta kategoriska hinder är helt orimligt enligt vår mening och leder till tragiska konsekvenser som exemplet från norra visar. Bestämmelserna borde ändras med det snaraste så att statligt stöd till pelletsprojektet i inte omöjliggörs. Under hänvisning till vad som anförts hemställs att i skrivelse till regeringen begär sådana förändringar i förordningen om regionalpolitisk! stöd (SFS 1982:677) att ett projekt som pelletsfabrik i kan prövas av regeringen. () () () ()