mot · G602650 · 1983-01-20 00:00:00 — m. fl. Entreprenörsystemet i skogsbruket har av hävd varit en negativ faktor för skogsarbetarna och deras fackliga verksamhet. Efter månadslönens införande samt tillkomsten av MBL trodde skogsarbetarkåren sig se en ljusning. a. Vänerskogskraschen har man emellertid snabbt tagits ur denna villfarelse. Ett stort antal nya entreprenörer har tillkommit, varav en del säkert har ambition att uppträda seriöst. Andra däremot har främst en ambition att tjäna snabba pengar. Det har medfört att ackord erbjuds, arbetarskyddet nonchaleras och outbildad arbetskraft anlitas. får fackets avdelningar ta itu med problemet obetalda löner och andra ersättningar som gäller de anställda. Att det är möjligt för nya entreprenörer att skaffa uppdrag beror på att de nystartade skogsägarföreningarna ännu endast har ett mindre antal av skogsägarna anslutna. De relativt nystartade skogsägarföreningarna har ännu inte hunnit skaffa sig fast arbetskraft som kan delta i averkningsapparaten eller i rent skogsvårdande uppgifter. När man inom det etablerade skogsbruket söker arbetskraft ställs krav på yrkeskunnighet, men när det nu är fråga om entreprenörer som uppträder som arbetsgivare, ställs inget som helst krav på vare sig utbildning eller yrkeserfarenhet. Detta förhållande har uppmärksammats av de fackliga organisationerna. 1981 beslöt att verka för att etableringskontroll införes inom vissa områden. fattade beslut i samma riktning på sin kongress 1982. beräknades av maskinparken i skogsbruket ägas av entreprenörer. Siffran grundar sig på en undersökning som gjort och som omfattar hela landet. I har siffran - alltså efter Vänerskogskonkursen - ökat kraftigt. Det råder ingen tvekan om att det finns en klar överetablering av skogsentreprenörer i . Detta har också fått till följd att maskinägarna i många fall tvingas återlämna skogsmaskiner med stora förluster som följd. I en del fall har det resulterat i konkurser. förekom i tre rätt omfattande konkurser. Följderna härav blev arbetslöshet bland skogsarbetare och skulder som uppgick till miljonbelopp. Samhället fick bl. a. ställa upp med statlig lönegaranti åt skogsarbetare som blev utan arbete. och dess medlemmars krav på att ingripa mot icke seriösa entreprenörer samt en ökad kontroll av hela entreprenadsystemet i skogsbruket, anser vi motionärer väl motiverade. Många entreprenörer nonchalerar arbetarskyddet. Försäkringar (AMF) saknas ofta. I sammanhanget bör framhållas att det inom skogsbruket i finns seriösa entreprenörer som verkat och som följer avtal och gällande lagstiftning. Dessa uppfattas av de anställda som goda arbetsgivare. När denna fråga aktualiserats från fackligt håll är det därför inte en strävan att uppnå ett näringsförbud utan vad det gäller är frågan om en prövning från samhällets sida av enskilda personers lämplighet som företagare och arbetsgivare. Sett ur såväl samhällets som de anställdas synpunkt är den senaste tidens utveckling negativ. I stor utsträckning har problemet uppstått därför att den omfattande avverkningsapparat som skogsägarrörelsen förfogade över, upphörde att fungera i och med det som inträffade med skogsägarnas egen organisation, Vänerskog. för konkursen fanns omkring 500 skogsarbetare knutna till skogsägarrörelsens awerkningsorganisation i och . Utrymmet för denna form av etablering och anställningar har ökat mycket beroende på den höga arbetslöshet som råder i . Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om behovet av en kartläggning av entreprenörverksamheten inom skogsbruket med som försöksområde. () () () BO FINNKVIST (s) () ()