ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G602674 · 1983-01-19 00:00:00 — Motion 1982/83:674 Handläggningen av ärenden rörande statliga bostadslån Min motion grundar sig bl. a. på ett exempel ur verkligheten: En ung familj i skulle bygga en villa med hjälp av statliga bostadslån. De ville därvid göra en extra kraftig husgrund, eftersom marken är lerig och risken för tjälskott stor. Familjen var medveten om att man skulle få bostadslån endast för ett källarlöst hus med s. k. torpargrund men var beredd att betala källaren med egna medel. kontaktades av husförsäljaren. Han fick det muntliga beskedet att det skulle gå bra att göra en källargrund. I det skriftliga lånebeslutet stod att lån skulle ges förutsatt att källarvåning ej iordningställdes. Med detta trodde de unga makarna, husförsäljaren samt kommunens besiktningsman att en källargrund fick byggas men att den ej fick iordningställas med t. ex. förråd eller garage. Kommunen gav byggnadstillstånd och på ritningarna fanns källargrunden med. Huset byggdes /82 och det besiktigades . kontaktades och ombads kontrollera att källaren inte var iordningställd. slog bomben ned i den unga familjen. I ett brev från länsbostadsnämnden ombads man förklara varför källarvåning byggts trots att det klart angivits att lånebeslut förutsatte att källarvåning icke iordningställdes (alltså ej utfördes). gjorde således här ett förtydligande av vad den menade med begreppet iordningställa. Makarna skrev sedan och talade om, hur de tolkat begreppet, nämligen ej inredd källargrund. kom beskedet: inget bostadslån. Ärendet överklagades hos . De unga makarna menade dels att länsbostadsnämnden använt ett felaktigt språkbruk, dels att det inte var en källarvåning. Plattan bestod av grovbetong och stommen av betongblock. Det fanns ingen inredning alls. Värmepannan var placerad där på grund av WS-montörernas rekommendation med hänsyn till frostrisken. Källaren hade ingen anslutning till lägenheten, bara en trappa in till pannan. kom beslut: avslag. De unga makarnas bostadsdröm var krossad. Efter många om och men fick den unga familjen sitt statliga bostadslån. Efter vissa förändringar i ansökan togs ärendet upp som ett helt nytt sådant i länsbostadsnämnden. För att få lånet tvingades dock makarna till att mura igen källaren och fylla den med sand (!) för att låta endast vara kvar för utrymme åt pannan. Ärendet talar för sig självt. Så går det till när människor styrs av paragrafer och paragrafryttare! Med stöd av ovan sagda hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om att statliga bostadslån till småhus skall kunna beviljas, även om huset i fråga byggs med något högre standard (t. ex. källare) än den på vilken låneunderlaget beräknats, under förutsättning att ägaren själv betalar den extra kostnaden och att byggnaden godkänns av byggnadsnämden, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att myndigheter som handlägger bostadsärenden bör åläggas att använda ett så tydligt och enkelt språk i sin skriftväxling med allmänheten att missförstånd - så långt möjligt - undviks.
mot · G602675 · 1983-01-19 00:00:00 — Utformningen av moderna bostäder tillförsäkrar såväl rullstolsbundna som andra rörelsehindrade personer tillträde. De handikappbyggnormer som trädde i kraft innebär bl. a. krav på sådan dörrbredd att även rullstolsbundna skall kunna beredas tillträde till alla nyproducerade lägenheter. Detta är positivt och bidrar till att handikappade i större utsträckning kan leva ett normalt sällskapsliv och att de därmed kan bryta den isolering som de tidigare på ett oacceptabelt sätt påtvingats i sin egen bostad. Bredare dörrar som standard medför dessutom över huvud taget en bekvämare bostad och är definitivt positivt i en situation då en familjemedlem temporärt kan bli rullstolsbunden genom benbrott eller liknande. utgör dock de låga toalettstolarna stora hinder för många handikappade och äldre människor, vilket gör att de drar sig för att besöka sina släktingar, grannar och vänner. En ändring av byggnormerna till att godkänna endast förhöjda toalettstolar i nyproducerade lägenheter, i likhet med vad som förekommer på sjukvårdsinrättningar och , skulle innebära att även detta hinder undanröjdes och möjliggjorde ett mera normalt sällskapsliv för många människor. Högre toalettstolar medför dessutom, i likhet med bredare dörrar, en bekvämare bostad och möjliggör bl. a. för äldre att längre kunna bo kvar i sitt hem. Observeras bör kanske att de här föreslagna ågärderna inte är att betrakta som ett alternativ till handikappbostäder. Avsikten är endast ytterligare ett led i strävandena att utforma vår miljö så handikappvänlig som möjligt och därmed underlätta en fullständigare integrering för de handikappade. Med hänvisning till ovanstående hemställs att måtte besluta att utreda förutsättningarna för att ändra bestämmelserna i byggnadsstadgan så att toalettstolarna i nyproducerade hus får samma höjd som är standard på sjukvårdsinrättningar och .
mot · G602676 · 1983-01-20 00:00:00 — Många av de frågor som handläggs på har stor betydelse för människor med olika handikapp. Ofta förbises effekter som vissa åtgärder får för människor med handikapp, om inte förslagen till åtgärder granskas direkt ur handikappaspekt. I bland kan det te sig billigare för hyresgäster och byggare att minska kraven på handikappanpassning vid t. ex. ombyggnation. får kommuner, landsting och därmed hyresgästerna som skattebetalare större utgifter för service, vård, färdtjänst etc. om bostadsmiljön inte är anpassad. De samhällsekonomiska effekterna av vissa åtgärder glöms ofta bort när man ser snävt på ett problem. skulle tillföras en viktig sakkunskap vid beredningen av sina ärenden om en särskild handikappenhet inrättades i departementet. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen hemställer om att en handikappenhet inrättas på .
mot · G602677 · 1983-01-20 00:00:00 — Bättre lånemöjligheter för bostäder i skärgården I har diskuterats hur man skall komma till rätta med problemet att levande skärgårdssamhällen avfolkas. Man är medveten om att detta är ett stort frågekomplex som har att göra med sysselsättningen, kommunikationer och allmän service. Det har dock kunnat konstateras att frågan om ungdomens möjligheter att skaffa sig en bostad i sitt eget samhälle där man är född och uppvuxen har varit en avgörande fråga när det gäller att bevara det levande samhället. Bosättningsmöjligheterna begränsas framför allt av tre faktorer: o Tillgången på mark lämplig för bebyggelse o Konkurrensen när det gäller förvärv av befintliga bostadshus o Boendekostnaden Tillgången på mark är i en del fall obefintlig. I övriga fall är det en angelägenhet att mark ställes till förfogande. Vi förutsätter att den kommunala viljan finns. Konkurrensen när det gäller förvärv av äldre fastigheter sker på ojämna villkor. I flertalet fall är ungdomarnas konkurrenter människor som sparat eller på annat sätt redan skaffat sig ett kapital. Bostadshuset i skärgården är målet för mångas strävan efter rekreation och avkoppling. Prisnivån är hög, kommer så att förbli och ungdomen är i många fall chanslös att skaffa erforderligt kapital. Den i många fall nödvändiga upprustningen därutöver att ställa bostaden i standard och skick för ett ordinärt familjeboende, sätter oftast en oöverstiglig ekonomisk gräns. Enstaka kommuner har försökt att med kommunalt borgensåtagande underlätta inköp av befintliga bostäder när det gäller att trygga ett fortsatt boende. Försöket är lovvärt, men vi anser att det i första hand är en statlig angelägenhet att komma till rätta med olika boendekostnader i olika delar av landet. Det kan ske genom att statliga lån inrättas till inköp och utrustning av det befintliga bostadsbeståndet i skärgården till samma villkor som gäller för finansiering av nya bostäder. Lånen måste kopplas till en mantalsskrivning på fastigheten och avgränsas till områden som beskrives i fritidsboendekommitténs delbetänkande som f. n. är ute på remiss hos berörda kommuner. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om bättre lånemöjligheter till äldre hus i skärgården enligt ovan nämnda riktlinjer.
mot · G602678 · 1983-01-20 00:00:00 — i m. fl. Film är en konstart med många möjligheter till information och upplevelse. Filmcensur förekommer i de flesta länder, och i kom den första lagen om förhandsgranskning av biograffilm . tillsattes en utredning för granskning och eventuell revidering av de dåvarande reglerna för biograffilm, och resultatet blev de riktlinjer som fortfarande gäller. Det är emellertid viktigt att notera att dessa riktlinjer inte omfattar film, TV-film och videogram. För biograffilm gäller att den inte får o strida mot allmän lag o skada förhållandet till främmande makt o innehålla upplysningar som kan skada rikets säkerhet o vara förråande eller skadligt upphetsande Biografbyrån skall inte godkänna film att visas för barn under 11 eller som kan vålla barn psykisk skada. Som exempel på sådant olämpligt innehåll anges o aggressionsutbrott hos vuxna o närbilder på öppna djurkäftar o fysiskt våld mot djur o fängslande av barn o. d. o häftiga, explosionsartade bränder , när ovan angivna regler fastslogs, förutsågs inte den snabba utvecklingen inom videotekniken. Inte heller kunde man då förutse förändringen av innehållet mot alltmer våld - ett närgånget, känslokallt, omänskligt våld. Vissa videofilmer är att likna vid avrättningar, där åskådaren är både bödel och offer. En bödel, som blir mer och mer skoningslös och ett offer, som blir allt yngre och allt hjälplösare. Å ena sidan - Det spekulativa våldet. Å andra sidan - Det tredje världskriget. De normer och värderingar - kvinnoförakt, fördomar mot andra raser och religioner och den klichéartade beskrivningen av olika yrkesroller - som uttrycks i de sämsta videofilmerna motverkar kraftigt de mål som uppställs av riksdag i bl. Man tror att människor som ofta ser filmer med många inslag av våld blir mer aggressiva och benägna att lösa konflikter med våld i stället för med samtal. Man tror att människor blir ängsligare och lättare upplever sig vara hotade. Man tror att människor blir avtrubbade och kräver mer och mer våld för att reagera, vare sig det är verklighet eller inte. Men ingen vet hur det egentligen förhåller sig, eftersom det finns mycket litet forskning på området. De undersökningar som finns saknar precision och objektivitet, och de har i vissa fall oklara utgångspunkter. Det kan nämnas att av de amerikanska undersökningar som finns så är det bara en som är fristående i förhållande till intressenter på marknaden. Vilka våldsskildringar skall tillåtas på film och vilka skall inte tillåtas? Mot bakgrund av det anförda yrkar vi* 1. att hos regeringen begär förslag till lagstiftning om förhandsgranskning av alla videofilmer enligt de regler som gäller för biograffilm, 2. att beslutar att kostnaderna för förhandsgranskning skall betalas genom ökad importavgift, 3. att begär att regeringen låter utreda frågan om klara och entydiga regler för bildmedia. () () () BO () () * Se även motionerna 1982/83:679-680.
mot · G602679 · 1983-01-20 00:00:00 — i m. fl. Filmstödet till barn- och ungdomsfilm Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1982/83:678 yrkar vi att beslutar att av det av regeringen föreslagna anslaget för /84 till Filmstöd skall utgå ekonomiskt stöd till produktion av barn- och ungdomsfilm av bra kvalitet. BO () ()
mot · G602680 · 1983-01-20 00:00:00 — i m. fl. Forskning om effekterna av våldsinslag i Filmer Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:678 yrkar vi att beslutar att medel får avsättas till forskning för att utröna effekterna, , av våldsskildringar på film. BO () ()
mot · G602682 · 1983-01-19 00:00:00 — Ökat nordiskt samarbete om läkemedelsprövning, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:681 hemställer 1. att hos regeringen begär initiativ till ökat nordiskt samarbete i vad gäller läkemedelsprövning, 2. att hos regeringen begär en översyn av behovet av fortsatt vidareutbildning för läkare inom specialiteten klinisk farmakologi. minab/gotab 1983 73433
mot · G602684 · 1983-01-19 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:683 hemställs att hos regeringen begär förslag om åtgärder för att minska de sambeskattningseffekter som beskrivits i motionen. () () () () () () () ()
mot · G602685 · 1983-01-19 00:00:00 — Motion 1982/83:685 m. fl. Juridiskt biträde åt kvinnor som utsatts för våld, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:683 hemställs att beslutar ge regeringen till känna vad i motionen anförts 1. om juridiskt biträde för kvinnor som utsatts för våldtäkt och/eller misshandel, 2. om en utvärdering av efterlevnaden av skyltningsförbudet mot pornografi. () () () () () () () ()
mot · G602686 · 1983-01-19 00:00:00 — Motion 1982/83:686 m. fl. Det statliga stödet till barnomsorgen, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:683 hemställs 1. att beslutar ge regeringen till känna vad i motionen anförts a) dels om fortsatt översyn av det statliga stödet till barnomsorgen i syfte att förenkla administrationen, b) dels om införande av deltidsförskola för alla barn , c) dels om åtgärder för att bryta den sneda könsfördelningen bland förskolans personal, d) dels om omfördelning av det inkomstprövade familjestödet till förmån för flerbarnstillägget, 2. att hos regeringen begär förslag om åtgärder för att minska de marginaleffekter som uppstått inom ramen för familjestödet. () () () () () () () ()
mot · G602687 · 1983-01-19 00:00:00 — m. ti. Jämställdhetsaspekter vid rekrytering av personal till högskolan, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:683 hemställs att beslutar ge regeringen till känna vad i motionen anförts 1. om åtgärder för att bryta den sneda könsfördelningen bland personal, 2. om åtgärder för att främja jämställdhetsaspekter vid tillsättande av personal inom högskolans ram, 3. om åtgärder för att förbättra lärarutbildningen för att denna skall svara mot kraven på lärarna i deras framtida skolverksamhet, 4. om organisatoriska åtgärder inom den statliga delen av skolväsendet för att främja jämställdheten, 5. om forskning kring det obetalda arbetets samhällsekonomiska värde, 6. om åtgärder för att förbättra skolans sex- och samlevnadsundervisning. () () () () () BJORN () () ()
mot · G602688 · 1983-01-19 00:00:00 — Motion 1982/83:688 m. fl. Åtgärder för att stimulera kvinnor att starta egna företag Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:683 hemställs att beslutar ge regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder inom ramen för utvecklingsfondernas verksamhet för att stimulera kvinnor att starta egna företag. () () () () () () () () minab/gotab 1983 73434
mot · G602690 · 1983-01-19 00:00:00 — m. fl. Norra läns plats i svensk-norskt industrisamarbete Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:689 föreslås att hos regeringen hemställer att norra uppmärksammas i det svensk-norska industrisamarbetet. () () () ()
mot · G602692 · 1983-01-21 00:00:00 — Företags och privatpersoners uppgifter till myndigheter skall lämnas inom . Ofta är tiden knappt tilltagen. Att uppgift skall lämnas i rätt tid underbyggs ofta med t. ex. hot om vite eller straffavgift. När företag eller privatperson begär uppgift/upplysning hos myndighet eller har ärende som skall handläggas av myndighet, så är väntetiderna ofta mycket långa. Många upplever att myndigheter ställer mycket hårda krav på enskilda medborgare. De upplever att myndigheten icke ställer samma hårda krav på sin egen handläggningstid. Ett rimligt krav är att myndigheter åläggs att besvara framställningar och ärenden inom som står i rimligt förhållande till de krav som myndigheten själv ställer på enskild medborgare/företag. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att begär att regeringen ålägger myndigheter att besvara ärenden samt begärda upplysningar inom en tidrymd som står i rimligt förhållande till de tidskrav som myndigheten ställer på uppgifter som begärs av enskilda eller företag. () () minab/gotab 1983 73439
mot · G602693 · 1983-01-19 00:00:00 — Motion 1982/83:693 Uppskov med behandlingen av riksdagsärenden Ett riksdagsutskott som önskar skjuta upp den slutliga behandlingen av ett ärende från ett till nästa skall enligt RO 5.10.1 först inhämta talmanskonferensens yttrande i saken. Därefter skall utskottet göra en framställning härom till , som har att slutligt besluta i frågan. infördes som ett maktmedel att förmå regeringen att respektera de föreskrivna propositionstiderna och därmed även för att utjämna arbetsbelastningen i . I förstnämnda hänseende kan i efterhand konstateras att reformen haft endast begränsad effekt. Däremot uppskjuts numera regelbundet ett stort antal motioner . Gällande regler om uppskov har emellertid visat sig vara mindre ändamålsenliga. inflytande över uppskovsbesluten är närmast en formalitet. företar nämligen ogärna omröstningar i kontroversiella frågor eftersom konferensen inte är ett proportionellt sammansatt riksdagsorgan. En annan svaghet i gällande regler är att någon sista dag för framställning om uppskov inte är föreskriven. Det har medfört att uppskovsframställningar har gjorts så sent att det i praktiken inte varit möjligt för att avslå dem. Det har helt enkelt inte funnits tid att - i händelse av avslag - bereda ärendet för avgörande och avlämna betänkande före sommaruppehållet. En tredje komplikation utgör det förhållandet att regeringen och verk numera ofta lägger fram förslag för av ett i full vetskap om att de inte hinner behandlas före sommaruppehållet. När så varit fallet har de utskott till vilka förslagen har hänvisats ofta avlämnat sina uppskovsbetänkanden. Många utskott formulerar därför sina uppskovsframställningar så att de innefattar även ärenden som kan komma att hänvisas till utskottet efter det att framställningen har beslutats. Andra utskott anser att en sådan reservation är mindre tilltalande, framför allt om framställningen görs så tidigt att det inte är otänkbart att ett brådskande ärende fortfarande kan komma att remitteras till utskottet. Mot bakgrund av det anförda borde övervägas att ändra gällande bestämmelser om uppskov. Det kan till att börja med ifrågasättas om inte samrådet med talmanskonferensen bör slopas. Vidare borde i tilläggsbestämmelse till riksdagsordningen uttryckligen anges att ett ärende som väcks efter viss dag, förslagsvis , skall avgöras först under nästa om inte det utskott till vilket ärendet hänvisats anser att ärendet bör behandlas under innevarande . Med anledning härav yrkas därför att beslutar om sådana ändrade regler för uppskov med behandling av riksdagsärenden som angivits i motionen.
mot · G602694 · 1983-01-21 00:00:00 — och i politiska partier F. n. registreras enbart fysiska personer som medlemmar i politiska partier i . Diskussionen angående de fackliga organisationernas möjligheter att som organisationer bli medlemmar i ett politiskt parti förändrar dock radikalt dagens situation. En utveckling där juridiska personer som t. ex. fackliga organisationer eller kanske företag skulle kunna bli medlemmar i ett politiskt parti, vore av flera skäl olycklig. De korporativa dragen i vår samhällsutveckling skulle dramatiskt förstärkas om gränsdragningen mellan offentliga myndigheter, politiska partier, och mycket starka juridiska personer, tunnades ut. Organisationernas roll som fristående, balansskapande sammanslutningar i samhället skulle gå förlorad. De politiska partiernas roll som ideella, av medborgare uppburna organisationer, skulle försvinna. I stället skulle partierna kunna misstänkas bli ensidiga förespråkare för vissa partsoch företagsintressen i samhället. Detta i kraft av de juridiska partimedlemmarnas överlägsna möjligheter att påverka, bl. a. genom det ekonomiska stöd som de juridiska medlemmarna kan antas ge partiet. Det är uppgift att värna om den enskilde medborgarens demokratiska fri- och rättigheter. En utveckling där juridiska personer skulle bli medlemmar i ett politiskt parti, vore ett sätt att allvarligt minska dessa fri- och rättigheter. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till lag stadgande att enbart fysisk person kan bli medlem i politiskt parti. () () 1* 1982/83.
mot · G602695 · 1983-01-21 00:00:00 — Kollektivanslutningen till politiskt parti Grundläggande för ett demokratiskt samhälle är att varje människa äger rätt att ha en politisk uppfattning och att själv, utan inblandning av andra, avgöra vilket politiskt parti man vill ansluta sig till. Enligt svensk grundlag är vår valhemlighet skyddad. Det är därför tveksamt om det är förenligt med svensk grundlag att ett politiskt parti genom sina förankringar i fackföreningsrörelsen kan ta emot fackföreningens medlemmar som medlemmar i sitt parti, när den enskilde fackföreningsmedlemmen aldrig blivit tillfrågad, och för att få slippa sitt påtvingade politiska medlemskap måste lämna in en skriftlig reservation. Besluten om kollektivanslutning innebär i de flesta fall att en liten del av föreningens medlemmar beslutar över vad majoriteten av föreningens medlemmar skall ha för politisk åsikt. En undersökning som gjort tyder på att högst av de kollektivanslutna vet om att de blivit socialdemokratiska medlemmar genom beslut av andra. Trots att av de LO-anslutna blivit kollektivanslutna till socialdemokraterna så uppgav av de tillfrågade att de var medlemmar i ett politiskt parti, trots att några av dessa kunde beräknas vara frivilliga medlemmar i något parti. Den kollektiva anslutningen av LO-medlemmar i det socialdemokratiska partiet finns inte reglerad i LO:s eller dess medlemsförbunds stadgar, vilket är naturligt med tanke på att detta är en fråga för det socialdemokratiska partiet. har tagit bestämt avstånd från socialdemokraternas principer att värva medlemmar genom kollektiv anslutning av fackföreningarnas medlemmar till SAP och ansett att kollektivanslutningen bör upphöra. Trots detta har socialdemokraterna struntat i beslut. Vid många tillfällen har ifrågasatts om kollektivanslutningen kan vara förenlig med grundlagens 2 § där det talas om att varje medborgare skall vara skyddad mot tvång (att ge sin åsikt till känna) i politiskt, religiöst, kulturellt eller annat avseende. Även detta avfärdar socialdemokraterna. Att många fackföreningsmedlemmar är förtvivlade över att tvingas in i det socialdemokratiska partiet mot sin vilja bryr sig inte heller socialdemokraterna om. Man har på det hållet ingen förståelse för att den enskilde fackföreningsmedlemmen själv kan vilja besluta i sina angelägenheter. Det finns många skäl för att nu äntligen lagstifta om förbud mot kollektivanslutning till politiska partier eftersom socialdemokraterna tydligen inte har för avsikt att upphöra med detta förmynderi över den enskilde. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till lag stadgande att politiska partier enbart får registrera de medborgare som partimedlemmar vilka personligen och av fri vilja gått in som medlemmar. () ()