mot · G702102 · 1983-11-15 00:00:00 — Motion 1983/84:102 Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 1983/84:40) I propositionen föreslås kostnadsbegränsande åtgärder i fråga om folkresp. Prishöjande effekter av den genomförda devalveringen av den svenska kronan skall avräknas vid fastställandet av basbeloppet enligt lagen om allmän försäkring. Basbeloppet fastställs numera enligt lag i sänder av regeringen på grundval av följande formel: Konsumentprisindex, nov. Konsumentprisindex, nov. Detta innebär att basbeloppet framräknas med hjälp av november månads konsumentprisindex . Reglerna för beräkning av basbeloppet finns i 1 kap. 6 § lagen om allmän försäkring. fastställdes basbeloppet för på grundval av konsumentprisindex, före den månad basbeloppet avsåg att gälla. Basbeloppet ändrades inte när prisindex förändrats . ändrades beräkningsgrunderna vid fastställandet av basbeloppet. Vid beräkning av allmänna prisläget togs inte hänsyn till ändringar i energipriser samt förändringar av indirekta skatter, tullar, avgifter och subventioner. Fr. o. m. fastställs basbeloppet en gång i stället för . Basbeloppet skulle enligt proposition 1981/82:50 fram genom en jämförelse mellan det tal som anger förhållandet mellan det allmänna prisläget i november året före det belopp som basbeloppet avser och prisläget . Grunderna för basbeloppsberäkningen ändrades ånyo (prop. 1982/83:55). Basbeloppet skulle bestämmas med ledning av förändringar i konsumentprisindex , dock skulle särskilda regler gälla för avräkning av priseffekter av devalvering. Basbelopp skulle även i fortsättningen fastställas på årsbasis. I proposition 1982/83:55 stadgades också om ett särskilt basbeloppstillägg på . som förskottskompensation för prisökningar . I nu föreliggande proposition föreslås att basbeloppet fr. o. m. 1984 beräknas genom en jämförelse mellan å ena sidan det allmänna prisläget och å andra sidan prisläget i november året före det som basbeloppet avser med avräkning för en del av prisstegringar som är föranledda av devalveringen. Det särskilda basbeloppstillägget föreslås Dessutom föreslås i propositionen att det särskilda tilläggsbeloppet till basbeloppet fr. o. m. 1984 omfördelas för att förstärka folkpensionens grundnivå, pensionstillskotten och handikappersättningarna. De nu föreslagna förändringarna i basbeloppsberäkningarna uppges innebära besparingseffekter inom socialförsäkringen med drygt 2 900 milj. kr. Sistnämnda betydande belopp utgör alltså vad pensionärerna totalt skulle gå miste om i utebliven kompensation för prisstegringar. Huruvida i det angivna beloppet 2 900 milj. kr. ingår en motsvarande avräkning av de offentliganställda stats- och kommunpensionärernas avtalspensioner framgår inte med önskvärd tydlighet av propositionen. Dessa avtalsparter förutsätts skola vidkännas minst samma uteblivna kompensation som föreslås för ATP-pensionärerna. När lag om allmän försäkring basbeloppet fastställdes som norm för pensionernas uppräkning var syftet att åstadkomma en försäkringsmässig trygghet för pensionärerna gentemot penningvärdeförsämringen. Medan folkpensionen skulle följa standardhöjningar inskränktes utfästelserna till ATP-pensionärerna till värdebeständighet, dvs. pensionerna skulle inte urholkas genom inflation. ATP-pensionerna var i motsats till folkpensionen lönedifferentierad, och detta förklarades officiellt med att ATP-pensionerna var tidigare intjänad lön. För pensionernas finansiering upplades AP-fonder, som också sades utgöra ATP-pensionärernas pengar. Basbeloppet, beräknat enligt lagen om allmän försäkring 1962, utgjorde den rättsliga grunden för pensionerna. Försäkringsförmånerna säkerställdes genom i form av arbetsgivaravgifter samt av avkastningen från AP-fonderna. Genom ATP-beslutet utlovades de då yrkesverksamma en lönerelaterad pension. Försäkringssystemet fick en kollektiv utformning. ATP-pensionerna är inte förhandlingsbara vare sig för enskilda eller organisationer. kan formellt besluta om vilka förändringar som helst i systemet genom ändringar i lagen om allmän försäkring. Detta kommer givetvis nu att skapa misstro mot ATP. Att ändra reglerna för basbeloppet i stort sett måste göra både dem som uppbär ATP-pensioner och dem som är yrkesarbetande och tjänar in pensionspoäng ytterligt osäkra om den framtida pensionsinkomsten. De svenska statsfinanserna befinner sig i ett kritiskt läge. Betydande neddragningar måste göras i statsbudgetens utgiftssida och inom socialförsäkringssektorn. Pensionärerna måste såsom det sägs i propositionen i allmänna ordalag ta på sig samma uppoffringar som andra grupper i samhället. Varje bedömning av innebörden av denna uppoffring saknas dock i propositionen och likaså av utvecklingen för pensioner resp. löner. Att vid basbeloppets fastställande bortse från en sådan statistisk svårgripbar faktor som devalveringseffekter är över huvud taget svårt att försvara. Med större fog skulle man kunna göra gällande att devalveringseffekten skapar rättmätiga kompensationskrav från pensionärerna. Devalveringen grundar sig nämligen på ett internt svenskt regeringsbeslut, inte på prisinfluenser utifrån. Dessutom slår effekterna av en devalvering ytterst ojämnt. Somliga får direkt nytta av den. Andra påverkas endast i mindre utsträckning, medan del rent av skadas. Den uppoffring som pensionärerna måste vidkännas får i vart fall inte ske genom manipulationer med basbeloppet utan bör redovisas öppet i form av ett avdrag från pensionen. På pensionsavin bör anges hur stor andel pensionen belöper sig till i förhållande till ursprungligen utlovad pensionsutfästelse. En öppen redovisning som klart visar pensionsutbetalningarnas utveckling skulle underlätta för pensionärer och framtida pensionärer att göra en bedömning av de framtida pensionsinkomsterna. Två krav bör vara grundläggande för de politiska beslutsfattarna. Det första är att verkningar av en förändring en reform bör vara överblickbara. Detta krav kan inte förenas med manipulationer med basbeloppen, allra helst som framräknat basbelopp i stor utsträckning reglerar civilrättsliga avtal. Genom växlande regler för basbeloppsberäkningar kan avtalsparter lida betydande rättsförluster. Därför bör pensionerna uttryckas i en obruten serie av basbelopp. För det andra bör statsmakterna sträva efter att hålla på fasta spelregler. Folk skall veta vilka villkor som gäller, och dessa villkor får inte ändras hur som helst om förtroendet för samhället skall upprätthållas. En konsekvens av detta krav är att de styrande när de befinner sig i en ekonomisk tvångssituation skall redovisa sina åtgärder öppet och ärligt. Medborgarna får då en viss garanti för att inte t. ex. olika pensionärsgrupper behandlas olika. Kravet på fasta spelregler tillåter inte att nerdragningar av pensionsnivåer kombineras med omfördelning av kostnaderna inom den allmänna försäkringens ram från tilläggspensionering till folkpensionering. Detta innebär att man nivellerar ATP till förmån för pensionärer utan ATP. När man talar om att ATP-pensionärerna gynnas av marginalskattereformen hör detta inte hit. Den nu hårt urholkade marginalskattereformen motiverades av att marginalskatterna automatiskt skärps och till slut nått en skadlig höjd. Att manipulera med basbelopp och särskilda tillägg till basbeloppet för att uppnå ytterligare s. k. fördelningspolitiska effekter minskar möjligheterna att klarlägga effekterna av alla fördelningspolitiska åtgärder som vidtas i skatte-, pensions- och bidragssystemen. Fördelningspolitiken snedvrids, och när de samlade effekterna av fördelningspolitiken uppfattas som uppenbart orimliga har de beslut som lett till orimliga resultat skapat så ologiska regler att själva förekomsten av dessa ytterligare försvårar ett återställande av ett från början logiskt uppbyggt skatte-, pensions- och bidragssystem. Basbeloppsförändringar som kombineras med omfördelningar från ATP till folkpensioneringen är inte enkelt reversibla. Åberopande det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att pensionsbeloppen inom den allmänna försäkringen skall fastställas med hjälp av en kedja likvärdigt beräknade basbelopp, varvid pensionsnivån skall redovisas som en andel av såväl det sålunda giltiga som det ursprungliga basbeloppet på de försäkrades pensionsavier, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att fördelningspolitiskt eller på annat sätt motiverade transfereringar ej får ske mellan å ena sidan dem som uppbär ATP och å andra sidan de ATP-lösa.