mot · G602355 · 1983-01-14 00:00:00 — m. fl. Jord- och skogsbrukens roll som energiproducenter God jordbruksmark är en oersättlig tillgång. Den enklaste kalkyl över vad det skulle kosta att återskapa den värdefulla som tagits i anspråk för olika slags exploateringar ger ett tydligt besked om detta. Vi vet att all behövs och hur vi kan bevara åkermarkens produktionsförmåga kommer att ha avgörande betydelse för mänslighetens framtida överlevnadsmöjligheter. Vi har ett mycket stort ansvar gentemot de som svälter i vår värld och gentemot kommande generationer att på allt sätt värna om vår goda och bruka den på ett sådant sätt att dess produktionsförmåga bevaras och helst förbättras. kan vi inte bortse från de överskottsproblem som hårt pressar lönsamheten i det svenska lantbruket. Det är att beklaga att det internationella fördelningssystemet fungerar så dåligt att värdefulla livsmedel inte kan överföras till svältande människor, med en ersättning till producenterna som minst täcker de rörliga kostnaderna för en effektiv livsmedelsproduktion. I dagens situation är det angeläget att det svenska jordbruket både minskar sitt livsmedelsöverskott och på ett resursbevarande sätt effektivt utnyttjar all . En möjlighet att nå denna målsättning är att väsentligt öka energiproduktionen inom lantbruket. Jordbruket kan på flera sätt bidra till att förbättra energiförsörjning: Ökad odling av kvävebindande grödor kan minska behovet av energikrävande konstgödsel. Samma effekter erhålls genom ett än noggrannare tillvaratagande av naturgödsel och organiskt avfall som växtnäring. Såväl naturgödsel som organiskt avfall kan utnyttjas för aktiv energiproduktion via metanjäsning utan att därför några värdefulla växtnäringsämnen går förlorade. Metanjäsningen innebär också miljömässiga fördelar genom den sanering som sker av materialet i rötningsprocessen. Lukt- och förgiftningsproblemen är mycket mindre med rötat naturgödsel än med vanligt flytgödsel. Det är viktigt att vid bedömning av metanjäsningens ekonomi ta med de totala fördelarna: energiproduktionen, ett effektivt tillvaratagande av växtnäringsämnen och minskade miljöproblem. Till detta skall läggas att energiproduktionen till större delen sker då vi har det större behovet av energi och kan bidra med ett värdefullt effekttillskott . Det mest påtagliga bidraget till energiförsörjning på kort sikt kan 1 1982/83. jordbruket ge genom en omfattande odling av energigrödor. I första hand gäller det spannmål och sockerbetor för etanoltillverkning och raps för tillverkning av rapsolja som motorbränsle. Odlingstekniken för dessa grödor är mycket välkänd. Grödorna kan inrymmas i en normal växtföljd och i många fall förbättra den. Både etanol och rapsolja kan användas i betydande kvantiteter utan nämnvärda förändringar av motorer och distributionssystem. Detta innebär att vi inte blir låsta av några omfattande investeringar, utan har en rimlig handlingsfrihet att utnyttja energiråvaran för human kost om behov och ersättningsmöjligheter föreligger. Det är sannolikt att investeringen i etanoltillverkning är klart lönsam om de positiva effekterna på bytesbalans och vår beredskap beaktades fullt ut. Till detta bör också läggas de möjligheter detta ger att bättre bruka den omistliga tillgång som god utgör. Ur denna synpunkt är det förvånansvärt och beklagligt att regeringen föreslår en mycket kraftig höjning av skatten på etanol. Etanol producerad på inhemsk råvara bör göras helt skattefri. En medveten politik som stöder jordbrukets möjligheter att aktivt medverka till att minska energibehovet i jordbruket och bidra med en betydande energiproduktion skulle kunna lämna ett bidrag till energiförsörjning på åtskilliga TWh och skulle förbättra jordbrukets lönsamhet genom minskade livsmedelsöverskott och efter hand ge jordbruket möjligheter att än effektivare tillgodose konsumenternas behov av bra och billiga livsmedel. Skogen har avgörande betydelse för klimat, miljö, ekonomi och sysselsättning. Att bruka denna värdefulla tillgång än bättre är av största betydelse. Skogen liksom grödorna på våra åkrar utnyttjar solenergin på ett effektivt sätt och gör den lätt lagringsbar och ökar dess användningsområde. Skogen är en naturtillgång som rätt skött ständigt förnyas. Utnyttjande av skogsenergi kan ske utan att rubba den ekologiska balansen, öka C02-halten i luften och minska försörjningsmöjligheterna för kommande generationer. Efter en ganska hård debatt om risken att vi eldar upp industriråvaran finns det inom såväl industrin som skogsbruket en positiv inställning till att bruka skogstillgångarna bättre genom ett ökat uttag av skogsenergi. :'aieiar i budgetpropositionen att begränsningen för utnyttjandet av skogsenergi ligger på användarsidan. Det är därför märkligt att regeringen ensidigt inriktar speciella stödåtgärder på torv och kol och helt utesluter skogsenergin. Speciellt kolet som är ett importbränsle borde inte prioriteras före skogsenergi. Detta speciellt när företrädare för industrin klart har deklarerat att ökat uttag av skogsenergi också kan ge ökad tillgång på industriråvara. Den konfliktsituation som tidigare angavs som skäl för en 1982/83:355 3 försiktig satsning på skogsenergi synes inte längre vara särskilt svår att bemästra. har uttaget av skogsenergi genom s. k. träddelsmetoden i första hand skett inom storskogsbruket. Det är väsentligt att metoder som bättre passar familjeskogsbruket utvecklas. Familjeskogsbruket har med lämpliga metoder speciellt goda förutsättningar att på ett varsamt sätt utnyttja skogens hela kapacitet. Detta bättre brukande medför också en bättre skogsvård, som minskar problemen med insektsangrepp och ökar skogens tillgänglighet för rekreation. Även skogsbruket börjar få växtföljdsproblem. Ensidig satsning på det mest lönsamma granbeståndet kommer att innebära minskad tillväxt och ökade försurningsproblem. Lövets konkurrenskraft ökar genom ökad andel skogsenergi. Ökad användning av skogsenergi kan alltså ge skogsbruket ekonomiska möjligheter att på ett bättre sätt lösa de växtföljdsproblem som kommer att uppstå med nuvarande inriktning på skogsbruket. Det är viktigt att redan nu satsa på en effektiv distribution och förädling av skogsenergin. Speciellt viktigt är att den utformas så att även familjeskogsbrukets hela kapacitet som skogsenergiproducent till fullo utnyttjas. Sammanfattningsvis vill vi poängtera att framtidens energiförsörjning till betydande del måste grunda sig på vad som produceras i skogsbruket, jordbruket och vattenkraften. Dessa tre stora energikällor producerar förnyelsebar energi som kan och skall utnyttjas på ett ekonomiskt riktigt sätt. En trygg energiförsörjning får vi om vi medvetet satsar på att bättre bruka dessa tre naturtillgångar. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs* 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att energi- och jordbrukspolitiken bör utformas så att de stödjer jordbrukets möjligheter att aktivt minska energiförbrukningen inom jordbruket samt ökar möjligheterna till energiproduktion genom speciella energigrödor eller genom utnyttjande av avfallsprodukter, 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att särskilt bör beaktas möjligheterna att utveckla drivningsmetoder som till fullo utnyttjar familjeskogsbrukets goda möjligheter att på ett varsamt sätt utnyttja skogens hela kapacitet. 1* 1982183. () () () () () () . () () () () () *Se även motionerna 1982/83:356 och 357.