mot · G6022174 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:2174 Per m. fl. Moderata samlingspartiet har i partimotion 1982/83:581 redovisat partiets syn på centrala utbildningspolitiska frågor. I motionen konstateras att det statsfinansiella läget är sådant att utbildningssektorn måste räkna med minskade resurser. Det är därför dags att klarlägga hur de stora resurserna för utbildning används. Effektivitet måste främjas och resursslöseri motverkas. En översyn, omfattande såväl de statliga som de kommunala resurser som står till skolans förfogande, krävs. Översynen skall ge underlag för de prioriteringar som måste göras. I avvaktan på resultatet av översynen är det inte nu möjligt att föreslå mer omfattande omprioriteringar inom utbildningsområdet. Utgångspunkten måste dock redan nu vara att resurserna skall koncentreras till sådant som är oundgängligen nödvändigt. De kunskapsförmedlande och kompetensbefrämjande verksamheterna måste värnas och om möjligt förstärkas. De besparingsförslag vi i det följande väcker skall ses mot denna bakgrund. I övrigt hänvisas till den ovan nämnda partimotionen. För löntagarorganisationernas verksamhet med skolinformatörer beräknar föredraganden 2 milj. kr. under förevarande anslag. Vi förordar att anslaget slopas. Verksamheten torde kunna bedrivas i önskvärd omfattning utan specialdestinerade statliga anslag. Under anslaget föreslås 5,35 milj. kr. för de regionala planeringsråden. Värdet av en regional planeringsinstans kan ifrågasättas. Vi anser att verksamheten kan upphöra och anslaget därmed utgå ur statsbudgeten. I proposition 1982/83:79 har regeringen föreslagit att () skall bibehållas trots tidigare beslut om att avskaffa SIL. Vi har i särskild motion vidhållit tidigare beslut rörande SIL. Det i budgetpropositionen upptagna anslaget om 5,367 milj. kr. kan därför utgå. D 11 Bidrag till driften av grundskolor m. m. Det särskilda statsbidraget till icke timplanebunden verksamhet under den samlade skoldagen som infördes genom riskdagens beslut i anledning av proposition 1975/76:39 har av SÖ och skolministern beräknats utgå till av eleverna /83. Vi anser att fria aktiviteter skall finansieras inom ramen för förstärkningsresursen. Det blir därmed upp till varje enskild kommun och skola att avgöra hur resurserna skall användas. Skälen härför är flera. Erfarenheterna visar att det särskilda statsbidraget bidragit till missuppfattningar av syftena med den samlade skoldagen. I den tidigare nämnda propositionen utvecklas detta närmare. Vi hänvisar till denna. Den samordning av olika kommunala resurser för barn och ungdom som skulle kunnat bidra till lägre kostnader har dessutom i de flesta fall uteblivit. Till detta skall läggas det faktum att chefen för budgetdepartementet i samråd med skolministern i kompletteringspropositionen 1980/81:150, bil. 2 anförde att ett genomförande av den samlade skoldagen kunde accepteras endast under förutsättning att det totalt inte innebar någon ökad resursanvändning. Skolministern beräknar kostnaden för bidrag till samlad skoldag detta redovisningsår till 25,8 milj. kr. Eftersom anslaget omfattas av ett förskottsoch slutregleringsförfarande utfaller dock endast 23,2 milj. kr. i förskott detta budgetår. Vi anser att anslaget skall utgå ur statsbudgeten. I propositionen föreslås 30 milj. kr. i särskilda medel för lågstadiet. Pengarna avses användas som stimulans för lokalt utvecklingsarbete på lågstadiet. Huvuddelen av resursen avses anvisas till skolor som kan redovisa konkreta utvecklingsprojekt. Merparten av resursen skall användas för personalförstärkningar. Vi har i vår partimotion anvisat realistiska vägar för att förbättra situationen på lågstadiet. Temporära personalförstärkningar kan på intet sätt förändra de grundläggande orsakerna till dagens problem. Vi avvisar således regeringens förslag i denna del. I partimotionen hemställs att hos regeringen begär en utvärdering av hemspråksreformen i syfte att klarlägga vilka som skall ha rätt till sådan undervisning. Åtskilliga exempel på icke avsedd tillämpning av hemspråksreformen kan anföras. Till följd av förändrade regler för hemspråksundervisning och till följd av en striktare tillämpning av gällande regler beräknar vi att en helårsbesparing bör kunna uppnås på anslaget till hemspråksundervisning på minst 100 milj. kr. För /84 bör besparingseffekten uppgå till minst 40 milj. kr. Anslaget bör tas upp till ett med hänsyn till detta motsvarande lägre belopp. D 25 Bidrag till åtgärder inom kommunernas uppföljningsansvar för ungdom m. m. I vår partimotion 1982/83:581 angående arbetsmarknadspolitiken föreslår vi att ett nytt system för lärlingsutbildning skall införas. Yrkesintroduktionen bör emellertid bibehållas. Omfattningen kan dock begränsas väsentligt i förhållande till dagsläget. Vi har tidigare avvisat regeringens förslag om att avskaffa yrkesintroduktionen och ersätta denna med ungdomsplatser. Konsekvensen av vårt förslag blir ett jämfört med budgetpropositionen mindre medelsbehov, trots att lärlingssystemet inte beräknas vara fullt utbyggt förrän . För /84 beräknar vi ett jämfört med innevarande budgetår oförändrat antal platser för introduktionsprogram resp. yrkesintroduktion. De ytterligare resurser som utbildningsministern föreslagit i propositionen främst på grund av merkostnaderna för utbildningsplatser jämfört med platser i yrkesintroduktion - behöver därför inte anslås. Vi beräknar ett i förhållande till budgetpropositionen minskat anslagsbehov om 56 milj. kr. D 27 Bidrag till undervisningsmateriel inom gymnasieskolan m. m. beslutade (UbU 1981/82:19 och rskr 1981/82:215) att nya regler för statsbidrag till undervisningsmateriel i gymnasieskolan skulle tillämpas fr. o. m. /83. Detta innebar att ett årligt bidrag till förnyelse av undervisningsmateriel i gymnasieskolan på de teknisktindustriella och tekniskt-naturvetenskapliga områdena skulle utgå samt att ett tillfälligt bidrag för första uppsättning stadigvarande undervisningsmateriel i gymnasieskolan skulle utgå för /83. Föredraganden föreslår i årets budgetproposition, att det tillfälliga bidraget till första uppsättning stadigavarande undervisningsmateriel i gymnasieskolan skall utgå även /84 med ett belopp om 49 milj. kr. och att bidragsmöjligheten skall bibehållas , när elevkullarna är stora. Vi påpekade redan vid behandlingen av budgetpropositionen 1982/83 att det inte var försvarbart att i nuvarande trängda statsfinansiella läge öka kapaciteten inom de dyrbara yrkesinriktade utbildningarna genom en utbyggnad av den institutionaliserade utbildningen, desto mera som elevkullarna nu kommer att minska. Vi anvisade andra vägar, t. ex. saxad schemaläggning och förläggning av större delar av arbetspraktiken till olika arbetsplatser för att klara undervisningen till lägre kostnader. De synpunkter vi framförde är lika relevanta och understryks ytterligare av att de planeringstal föredraganden anger för budgetåren 1983/84-1985/86 för dessa utbildningsområden sammantaget ligger lägre än vad som för /83 utlagts av kommunerna. Vi avvisar därför föredragandens förslag om 49 milj. kr. till ett särskilt bidrag för första uppsättning stadigvarande undervisningsmateriel i gymnasieskolan. Bidraget till förnyelse av stadigvarande undervisningsmateriel i gymnasieskolan inom de tekniskt-industriella och tekniskt-naturvetenskapliga områdena beräknas av föredragande statsrådet till 72 milj. kr. för /84. Därvid anges att samma beräkningsgrund för anslagets storlek används som gäller för innevarande budgetår. Jämfört med innevarande budgetårs anslag innebär 72 milj. kr. en höjning av anslaget med 26 milj. kr. Bidraget avses långsiktigt garantera att kommunerna tillhandahåller utrustning som är i takt med den tekniska utvecklingen i övrigt. Vi finner denna ambition lovvärd, men hävdar i likhet med vad vi anförde vid behandlingen av detta ärende i innevarande budgetårs budgetproposition, att det statsfinansiella läget detta till trots nödvändiggör andra lösningar. Den önskvärda anpassningen av undervisningens kvalitet till arbetslivets behov bör ske genom att det i skolorna tillhandahålls sådan utrustning att principerna för ett arbetsmoment kan läras. Tillämpningen på utrustning som används i arbetslivet bör däremot ske genom att yrkespraktik i så stor utsträckning som möjligt förläggs till arbetsplatser utanför gymnasieskolan. Endast så kan en tillräckligt aktuell kunskap garanteras till rimlig kostnad. Även med denna utgångspunkt finner vi det rimligt, att bidrag ges till vissa särskilt kostnadskrävande utbildningar. Vi finner dock med anledning av det anförda och det faktum, att antalet intagningsplatser minskar med 1 500 på dessa studievägar jämfört med vad som fastställdes för innevarande läsår, att medel för statsbidrag till förnyelse av stadigvarande undervisningsmateriel i gymnasieskolan bör kunna begränsas till 41 milj. kr. F 5 Bidrag till studieförbunden m. m. beslutade om ett nytt bidragssystem för statsbidrag till studiecirklar m. m. Enligt detta utgår bl. a. schablonbidrag, f. n. med 87 resp. . för varje studietimme, tilläggsbidrag till vissa studiecirklar med f. n. samt bidrag till kulturverksamhet i folkbildningen. Det högre schablonbidraget är begränsat till att i princip omfatta högst av cirkel volymen inom resp. studieförbund och utgår under innevarande budgetår för 6 . Trots att avsevärda höjningar av schablonbidragen infördes så sent som innevarande budgetår föreslås nu ytterligare bidragshöjningar. Det högre schablonbidraget föreslås höjt med . och det lägre med . Kostnaden för det högre bidraget ökar med 18,9 milj. kr. och kan för det lägre beräknas öka med 2 milj. kr. Av statsfinansiella skäl kan vi inte biträda förslaget. Av samma anledning motsätter vi oss också den föreslagna höjningen av bidraget till kulturverksamhet med 14,642 milj. kr. Det är anmärkningsvärt att föredraganden nu föreslår att två nya tilläggsbidrag skall införas för studiecirklar i svenska och matematik. Detta är i praktiken ingenting annat än en återgång till de tidigare prio-bidragen, som en enhällig riksdag så sent som beslutade avskaffa helt i enlighet med förslaget från en likaledes enhällig folkbildningsutredning. Enligt vår mening - och tills också socialdemokraternas! - är det fel att prioritera vissa ämnen inom folkbildningsarbetet. Vi avvisar således förslaget om tilläggsbidrag för studiecirklar i svenska, matematik och samhällsinriktad verksamhet, vilket innebär minskade kostnader med 30 milj. kr. Föredraganden föreslår att 89 milj. kr. av de medel som tillfaller statsverket genom inkomster från vuxenutbildningsavgiften skall användas för att delvis finansiera anslaget Bidrag till studieförbunden m. m. Vi yrkar att ytterligare 66,550 milj. kr. av ifrågavarande medel används på detta sätt. Vi föreslår nedan dels att anslaget F 8 Bidrag till viss central kursverksamhet minskas med 8,250 milj. kr., dels att anslaget G 5 Vuxenstudiestöd minskas med 51,3 milj. kr., dels att anslaget G 6 Timersättning vid grundutbildning för vuxna minskas med 7,0 milj. kr. F 6 Undervisning för invandrare i svenska språket m. m. Från anslaget bestrids kostnader dels för lagbunden undervisning enligt lag, dels för s. k. övrig undervisning. För /84 föreslår föredraganden att undervisningen sammanlagt får omfatta högst , vilket innebär en minskning med i jämförelse med innevarande år. Den föreslagna anslagsminskningen beror på att såväl antalet deltagare som antalet studietimmar stadigt har blivit lägre under en följd av år. Verksamhetsnedgången torde främst sammanhänga med nedgången i arbetskraftsinvandringen. Invandrare utan kunskaper i svenska har små möjligheter att få anställning i rådande arbetsmarknadssituation och därmed åtnjuta rätt till lagbunden undervisning. De flesta invandrare torde därför vara hänvisade till övrig undervisning i den mån de inte får svenskundervisning i samband med arbetsmarknadsutbildning. Vi anser att de i budgetpropositionen beräknade timtalen är för höga. Vi föreslår därför en begränsning till sammanlagt , varav lagbunden undervisning. Vårt förslag medför att anslagsbehovet minskar med 17 milj. kr. (inkl. socialförsäkringsavgifter). F 8 Bidrag till viss central kursverksamhet Föredraganden föreslår att anvisar . av de medel som tillfaller statsverket genom vuxenutbildningsavgiften. Detta innebär en uppräkning av anslaget med . i jämförelse med innevarande budgetår. Organisationerna bör enligt vår mening själva svara för kostnaderna för sin kursverksamhet. Anslaget bör därför successivt avvecklas. getår bör anslaget därför, som ett första steg i avvecklingen av det statliga stödet, reduceras av det av regeringen föreslagna beloppet. Vi förordar därför att anslaget minskar med . bör således anvisa . Den besparing på . som vårt förslag innebär bör användas till anslaget F 5 Bidrag till studieförbunden m. m. för att delvis finansiera detta anslag. G 5 Vuxenstudiestöd m. m. Från anslaget utgår bidrag för bl. a. uppsökande verksamhet på arbetsplatser, utbildning av studieorganisatörer m. m. samt för timstudiestöd och dagstudiestöd. Anslaget finansieras i sin helhet med de medel som tillfaller statsverket genom vuxenutbildningsavgiften. För uppsökande verksamhet på arbetsplatser samt för planering m. m. av uppsökande verksamhet och utbildning av fackliga studieorganisatörer föreslås ökningar om totalt 3 milj. kr. till sammanlagt 41 milj. kr. Dessa ändamål har åtnjutit ett betydande stöd och de uppdämda behov av kontakt och påverkan som kan ha förelegat bör i inte ringa utsträckning nu vara tillgodosedda. En totalram på 7 milj. kr. bör därför anvisas, vilket ger en besparing på 34 milj. kr. Under /83 uppgår antalet timstudiestöd till 25 000. Föredraganden föreslår en minskning av antalet stöd till 20 000 som ersättningen räknas . Det finns all anledning att understryka det värdefulla i att de anställda kompletterar sin utbildning. För det stora flertalet torde goda möjligheter att göra detta finnas under icke arbetstid. Denna tid bör utnyttjas i första hand. Rätt till ledighet för utbildning föreligger också på arbetstid enligt gällande lagstiftning. Avsikten är givetvis att ledigheten skall användas för meningsfulla och ändamålsenliga studier. Så sker dess värre . Deltagandet i studieverksamheten medför ofrånkomligen störningar på arbetsplatserna genom att avbrott uppstår. Detta måste så långt möjligt begränsas. Onödig cirkelverksamhet måste undvikas. Det är därför viktigt att reglerna för timstudiestödet ses över för att åstadkomma en klar begränsning av ämnesområdet i förhållande till vad som f. n. medges. Timersättningen bör ge rimlig ersättning för förlorad arbetsförtjänst. Det bör inte vara ekonomiskt lönande att deltaga i en studiecirkel under arbetstid. Vi anser därför att ersättning skall utgå med . Detta skulle medverka till en önskvärd sanering av ämnesutbudet som en viss besparing åstadkommes. Vi föreslår således att antalet timstudiestöd skall vara 20 000 och att ersättningen skall utgöra . Antalet dagstudiestöd uppgår innevarande budgetår till 15 000. oförändrat antal dagstudiestöd samt en uppräkning av inkomstbidraget till . och intematbidraget till . Kostnaden härför beräknas till 5,1 milj. kr. I analogi med vårt förslag om timstudiestödets storlek föreslås att dagstudiestödets inkomstbidrag skall utgå med . Intematbidraget bör bibehållas på nuvarande nivå. Det bör ankomma på utskottet att föreslå de lagändringar som blir följden av våra förslag. Beträffande intematbidraget föreslås i budgetpropositionen den principiella förändringen att bidraget skall kunna rekvireras av facklig organisation, inte enbart som av den som genomgått kursen. Detta leder till att vuxenutbildningsnämnderna, vilka fördelar bidraget, inte kan följa upp vilka personer som utbildats med hjälp av intematbidraget. En sådan ordning måste betraktas som mycket otillfredsställande, varför förslaget avstyrkes. G 6 Timersättning vid grundutbildning för vuxna Från anslaget bestrids bl. a. kostnader för ersättning till dem som haft inkomstbortfall på grund av rubricerade studier. Ersättningen uppgår f. n. till . och föreslås i budgetpropositionen höjd till . Av samma skäl som beträffande timstudiestödet bör timersättningen sänkas till . Besparingen uppgår till 7,0 milj. kr. Mot bakgrund av vad som ovan anförts hemställs (se även motionerna 1982/83:2175 och 2176) 1. att beslutar att statligt bidrag till löntagarorganisationernas verksamhet med skolinformatörer inte skall utgå samt att därmed till för /84 anvisa ett förslagsanslag av , 2. att beslutar att avskaffa de regionala planeringsråden samt att därmed till länsskolnämnderna för /84 anvisa ett förslagsanslag av , 3. att beslutar att avslå regeringens förslag att till för /84 anvisa ett förslagsanslag av , 4. att beslutar att fria aktiviteter under den samlade skoldagen skall finansieras inom ramen för förstärkningsresursen, 5. att beslutar att avskaffa den särskilda anslagsposten för bidrag till icke timplanebunden verksamhet under den samlade skoldagen, 6. att beslutar att avslå regeringens förslag till åtgärder på lågstadiet, 7. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna det angelägna i en striktare tillämpning av reglerna för rätten till hemspråksundervisning, 8. att beslutar att till Bidrag till driften av grundskolor m. m. för /84 anvisa ett förslagsanslag av 12 , 9. att beslutar att till Bidrag till åtgärder inom kommunernas uppföljnings ansvar för ungdom m. m. för /84 anvisa ett förslagsanslag av , 10. att beslutar att avslå förslaget om ett särskilt bidrag till första uppsättning stadigvarande undervisningsmateriel, 11. att beslutar att till Bidrag till undervisningsmateriel inom gymnasieskolan m. m. för /84 anvisa ett förslagsanslag av , 12. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att undervisningen i svenska för invandrare för /84 får omfatta sammanlagt högst , varav lagbunden undervisning, 13. att beslutar att till Undervisning för invandrare i svenska språket m. m. för /84 anvisa ett förslagsanslag av , 14. att beslutar att uttala att anslaget Bidrag till viss central kursverksamhet successivt skall avvecklas, 15. att beslutar att godkänna att . av de medel som tillfaller statsverket genom vuxenutbildningsavgiften för /84 används för att finansiera anslaget Bidrag till viss central kursverskamhet, 16. att beslutar att till Bidrag till viss central kursverksamhet för /84 anvisa ett anslag av . () () () () ()