mot · G6022239 · 1983-03-23 00:00:00 — m. fl. Bryggeribranschens fortsatta utveckling (prop. 1982/83:92) Mälteribolaget i startades . Tillkomsten hade sitt ursprung i den då rådande bryggerisituationen. Bryggerierna utanför förbrukade närmare malt vid sin öltillverkning. Produktionskapaciteten vid bolaget anpassades till detta behov med reserv för ökning samt viss export och utgör . Bolaget fick ett brett ägande genom anslutning av de flesta bryggerier utanför , SLR och det finska mälteribolaget , . Mälteriet tillkom med statligt lokaliseringsstöd. Genom bidrag och lån i olika former satsade staten ca 18 miljoner i Nord-Malt. hade två äldre mälterier, och det sammanlagda behovet av malt uppgick till ca i landet. I och med beslut 1977 minskade maltbehovet till ca , dvs. endast mer än Nord-Malts totala produktionskapacitet. Staten gick in som 60-procentig delägare i . förvärvade ett antal bryggerier som ursprungligen var Nord-Malts naturliga kundunderlag, såsom bryggerierna i , , och . Nord-Malt fick därigenom ökade svårigheter på hemmamarknaden och blev mer och mer hänvisat till export för sin avsättning. planerade av ny mälterikapacitet som avsevärt översteg kapaciteten vid dåvarande mälterier. Eftersom maltbehovet minskat kraftigt i och med mellanölsbeslutet samt statens majoritetsägande i såg Nord-Malt det som önskvärt och naturligt att ett samarbete inleddes totalt i bryggeribranschen om mälterifrågorna. Nord-Malt tog därför initiativ till förhandlingar med i dessa frågor. Nord-Malt föreslog ett antal vägar att lösa ägarfrågorna och gav ett seriöst kalkylunderlag till vägledning för bedömning. Trots att utredningarna visade på mycket stora samordningsvinster avvisade initiativet. beslöt , med ägarnas goda minne, att bygga ett eget mälteri med en kapacitet av . Detta innebar att den samlade kapaciteten i landet härigenom uppgick till , medan behovet då låg omkring . Staten har senare via Brygginvest gått in som delägare i Nord-Malt till Mälteriverksamheten är i högsta grad beroende av företagsstruktur, ägande och företagspolitik inom bryggeribranschen. expansion och brist på samarbetsvilja har till denna del varit till stor nackdel för möjligheterna att åstadkomma den bästa struktur inom mälteriområdet i landet. Nord-Malt sysselsätter f. n. 29 årsanställda vid mälteriet. Dessutom sysselsätter mälteriet ca 10 anställda inom transportsektorn. Nord-Malts sysselsättningseffekt har stor betydelse i en kommun som drabbats av kraftig minskning inom industrisektorn. Mälteriet har också stor betydelse för jordbruket inom området vid leverans av speciellt sexradskorn. I regeringens proposition avseende bryggerifrågorna, 1982/83:92, föreslås att Brygginvest ombildas och blir moderbolag för bryggeriverksamheten. Bryggerierna utanför skall inbjudas att ingå i det tänkta bolaget. Beträffande mälterierna skall förhandlingar upptas med berörda parter om hur dessa frågor skall lösas. Det är då av avgörande betydelse för fortsatt drift vid Nord-Malt att dessa förhandlingar resulterar i att, oavsett kommande struktur och ägande inom bryggeribranschen, Nord-Malt garanteras en i proportion till sin kapacitet rimlig andel av leveranserna inom landet, samt att Nord-Malt även i fortsättningen tillförsäkras säkerhet i vad avser exporten för sin produktion. Mot bakgrund av det anförda och av händelseutvecklingen f. ö. inom bryggeribranschen och handläggningen av mälterifrågorna hemställs att som sin mening ger regeringen till känna 1. att Nord-Malt även i fortsättningen tillförsäkras en i proportion till sin kapacitet rimlig andel av leveranserna inom landet, 2. att Nord-Malt också tillförsäkras fortsatt säkerhet i vad avser exporten för sin produktion. () () () () AXEL () ()