mot · G70265 · 1983-11-14 00:00:00 — m. fl. Ett nationellt mikroelektronikprogram (prop. 1983/84:8) I regeringens proposition 1983/84:8 framläggs förslag om satsningar på ett nationellt mikroelektronikprogram. Förslaget bygger på ett förslag från STU. I förslaget från STU sätts mikroelektronikprogrammet in i ett större sammanhang, ett informationsteknologiprogram. Detta informationsteknologiprogram består av tre byggblock som i korthet kan beskrivas enligt följande: Utveckling av mikroelektroniken (= mikroelektronikprogrammet). Utveckling av systemteknologin. Studier av datorernas påverkan på människor, arbetsliv och samhälle. Om de beslut som fattade med anledning av regeringens proposition om samordnad datapolitik skall kunna uppfyllas bör dessa tre block ses i ett sammanhang. I beslut slogs den svenska modellen fast, som bl. a. innebär att man försöker tillämpa en helhetssyn på datafrågorna, dvs. att i ett sammanhang betrakta tekniken, dess användning och konsekvenserna av denna användning på människor, organisationer och samhället. Genomförande av ett informationsteknologiprogram innebär en sådan helhetssyn., Det gör däremot inte ett isolerat genomförande av det förslagna mikroelektronikprogrammet. Flera av remissinstanserna (data- och elektronikkommittén, datadelegationen, statens industriverk, statskontoret) har också i sina remissvar ansett att ett informationsteknologiprogram är minst lika viktigt som ett mikroelektronikprogram. Vi delar den uppfattningen, och vi anser framför allt att det är viktigt att studier av datorernas påverkan på människor, arbetsliv och samhälle ges hög prioritet och att erforderliga medel ställs till förfogande för sådana studier. I propositionen pläderas för en ensidig satsning på mikroelektronikprogrammet enligt följande: Utvecklingen inom datatekniken styrs, som jag tidigare nämnt, i hög grad av utvecklingen av nya elektronikkretsar. En viktig förutsättning för ett informationsteknologiprogram är därför att det inom landet finns kunskap om konstruktion och framställning av mikroelektronikkretsar. Därför är det naturligt att bryta ut mikroelektronikprogrammet. Detta är ett delvis felaktigt synsätt. Det kan vara riktigt att utvecklingen är beroende av nya elektronikkretsar. Men det kan inte vara riktigt att den är beroende av nya svenska elektronikkretsar, vilket faktiskt är vad som påstås i propositionen. Utvecklingen på dataområdet i går mycket snabbt. Finns inte inhemsk teknik, köps den från utlandet. Vad som däremot inte kan köpas från utlandet är de konsekvensanalyser som nämns i byggblock tre. Det vöre därför logiskt att prioritera denna del av programmet högst och påskynda framtagningen av ett sådant program. Det är en farlig metod att, som föreslås i propositionen, satsa resurser på utveckling av tekniken utan att vara beredd att studera denna tekniks konsekvenser för samhället. I propositionen förklarar regeringen sig beredd att satsa 295 milj. kr. på detta elektronikprogram och anvisar redan nu 4 milj. kr. Däremot är man inte villigt att satsa några extra resurser alls för att genomföra de övriga delarna av informationsteknologiprogrammet. Vi kan inte acceptera en sådan ensidig satsning. En förutsättning för att genomföra det föreslagna mikroelektronikprogrammet måste enligt vår mening vara att regeringen skyndsamt tar fram ett program för studier av datorernas påverkan på människor, arbetsliv och samhälle och avsätter erforderliga resurser för dess genomförande. Ett av skälen för en satsning på mikroelektronikprogrammet är att minska det stora utlandsberoende som finns på detta område.Det är en målsättning som vi kan instämma i. Frågan man dock måste ställa sig är: Hur uppnås på bästa sätt detta nationella oberoende? Satsningar på utbildning, grundforskning, målinriktad forskning och industriell utveckling är STU:s och regeringens förslag. Utan tvivel är utbildning och forskning viktiga inslag i en satsning för att uppnå minskat utlandsberoende. Den industriella utvecklingen har förstås också betydelse. Som vpk tidigare motionsvägen har framhållit är det av vikt att bygga upp en inhemsk nationell dataindustri. Detta krav får förnyad aktualitet med tanke på den satsning som föreslås i propositionen. Som propositionens förslag föreligger riskerar vi att byta ut ett stort utlandsberoende emot ett stort beroende av de stora multinationella dataföretagen, vilket inte vore en positiv utveckling. Det nationella oberoendet bestäms ju inte bara av att produkter tillverkas inom landet utan också av samhällets möjligheter att påverka forskning och utveckling inom industrin. Först då uppnås ju nationellt oberoende i den meningen att nationen kan styra utvecklingen av datatekniken på ett för samhället positivt sätt. Vill vill därför här upprepa det förslag vi ställde i samband med vår motion till regeringens proposition om samordnad datapolitik. Detta förslag innebär att en utredning bör tillsättas som har till uppgift att lägga fram förslag som skall främja en utveckling av en inhemsk nationell dataindustri. Följande utgångspunker bör vara vägledande för utredningen: De stora multinationella dataindustrierna bör nationaliseras. Ett samarbete bör upprättas mellan denna industri och befintlig småindustri inom data- och elektronikområdet. Nyetableringar inom detta industriområde bör uppmuntras. En uppbyggnad av en självständig statlig produktion av mini- och mikrodatorkomponenter bör genomföras. Möjligheterna att återuppta produktion av stora generella datorer bör undersökas. En samordning av forskningsresurser mellan högskoleinstitutioner och den statliga dataindustrin bör komma till stånd, och den tekniska utbildningen och forskningen bör i mycket högre grad än utgå från kraven på god arbetsmiljö, meningsfulla arbetsuppgifter och hög produktkvalitet. Upphandlingsbestämmelserna för stat, landsting och kommun bör ändras så att den offentliga sektorn ges möjligheter att styra sina beställningar till den svenska industrin. Avsikten är alltså att dataindustrin skall ges en ny struktur. Det bör finnas en nationell industri, vars storlek ger den möjligheten att inom stå för en betydligt större del av produktionen inom detta område än vad som är fallet . En sådan statlig basindustri inom data- och elektronikområdet ger också förutsättningar för en fortsatt verksamhet för den småindustri som finns på detta område liksom för nyetableringar. Den statliga basindustrin bör alltså kompletteras med ett nät av mindre företag: samhällsägda, kooperativa, löntagarägda och enskilt ägda. Regeringens förslag innebär att statliga subventioner ges till företag som får anses höra till de mera lönsamma i dagens . Vårt förslag innebär att samhällets satsningar på detta område också ger samhället ett inflytande över den framtida industriutvecklingen på dataområdet. Med hänvisning till det anförda och med godkännande av proposition 1983/84:8 i övrigt föreslås 1. att hemställer hos regeingen om förslag om ett program för studier av datorernas påverkan på människor, arbetsliv och samhälle i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att hos regeringen hemställer om en utredning med uppgift att lägga fram förslag angående den framtida svenska dataindustrin enligt de riktlinjer som anges i motionen. 3. att - därest yrkandena under 1 och 2 ovan inte bifalls - avslår proposition 1983/84:8. (vpk) (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)