mot · G6022367 · 1983-04-19 00:00:00 — 1982/83 2367-2373 m. fl. Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. 1982/ 83:162) Den svenska trädgårdsnäringen kämpar en hård och ojämn kamp mot en ofta statsunderstödd import. I importländerna har man bl. a. satt in massiva stödprogram för att motverka energikrisen och vinna andelar på exportmarknaderna. Tyvärr kommer de förslag som för trädgårdsnäringens del framläggs i proposition 1982/83:162 inte att ge våra trädgårdsodlare ett stöd likvärdigt det de har som arbetar inom konkurrentländerna. Vid riksdag utarbetades vissa riktlinjer för den statliga politiken på trädgårdsområdet. Därvid framhölls bl. a. att man för att stimulera den inhemska produktionen på olika vägar bör stärka den internationella konkurrenskraften. Härvidlag måste olika åtgärder vidtas. Det gränsskydd för den svenska trädgårdsodlingen som beslöts vid riksdag måste uppjusteras med hänsyn till inflationsutvecklingen. Regeringen och måste i handling visa att man vill förverkliga riksdagsuttalande om att de som arbetar inom trädgårdsnäringen skall ha en ekonomisk och social standard som är likvärdig med den som erbjuds inom andra näringar. För den svenska trädgårdsnäringen är det också av stor betydelse att största möjliga stöd ges till energibesparande åtgärder. Då exportländerna genom bl. a. avsättningsfonder främjar avsättningen av trädgårdsprodukter, måste också den svenska trädgårdsodlingen få samma möjligheter. Från dessa utgångspunkter är det mycket tragiskt att regeringen- inte föreslagit några förbättringar på ovanstående områden. Från näringens sida har väl motiverade önskemål om detta framförts. har understrukit betydelsen av ett förbättrat gränsskydd. Denna har också föreslagit en fond för marknadsfrämjande åtgärder och att grönsaks-, frukt- och blomsterfrämjandena skall ges ökade ekonomiska resurser. Det frågesvar som jordbruksministern gav till uppfattades också så att dylika förslag skulle framläggas för att främja vår trädgårdsnäring. Tyvärr blev det inte så. Någon speciell trädgårdsnäringsproposition har inte framlagts. I ovannämnda proposition föreslås bara oförändrade anslag på områden där trädgårdsnäringsutredningen betonat angelägenheten av ökade resurser. 1 1982/83. Bidrag till trädgårdsnäringens rationalisering m. m. Från detta anslag utbetalas bidrag till trädgårdsnäringens rationalisering och till energibesparande åtgärder i trädgårdsnäringens byggnader. Därutöver har sammanlagt . använts för bidrag till grönsaks-, frukt- och blomsterfrämj andena. I propositionen föreslås till dessa områden ett oförändrat anslag på 7 milj. kr. Lantbruksstyrelsen har dock föreslagit att bidragsramen bör uppräknas till 10 milj. kr. Som motiv för denna höjning anför lantbruksstyrelsen bl. För att bemästra svårigheterna som är förknippade med de höga energikostnaderna är växthusodlarna helt beroende av att vidta energisparande åtgärder. På området finns fortfarande många effektiva åtgärder att vidta och intresset härför är också stort hos odlarkåren. Åtgärderna är i de flesta fall mycket kapitalkrävande och den höga räntan gör att möjligheten att erhålla bidrag har vägt allt tyngre när det gäller beslut om investering. Även om åtgärderna från den enskildes synpunkt är kapitalkrävande är de emellertid i flertalet fall i förhållande till insatsen mycket effektiva. Anvisade medel kommer enligt lantbruksstyrelsen inte att för innevarande budgetår motsvara efterfrågan. För /84 bedömer styrelsen att efterfrågan också blir stor. För att tillgodose denna behöver bidragsramen höjas väsentligt. Vi vill starkt understryka behovet av ökat anslag till energisparande åtgärder inom trädgårdsnäringen. Detta är synnerligen angeläget då t. ex. exportländerna och ökat detta stöd till sina trädgårdsodlare. Om så inte sker i , kommer vår trädgårdsnärings konkurrenskraft att äventyras. Även vid en hård ekonomisk prioritering anser vi därför att en ökning av detta anslag är synnerligen motiverat. Detta i all synnerhet som ca 2 milj. kr. kommer att åtgå till inneliggande ansökningar från innevarande budgetår och till vilka medel saknas under detta. Anslaget måste också ha den storleksordningen att stöd kan ges till alternativ energi för att därmed minska trädgårdsnäringens oljeberoende. Anslaget Bidrag till trädgårdsnäringens rationalisering m. m. innefattar också bidrag på sammanlagt . till grönsaks-, frukt- och blomsterfrämjandena. Detta belopp har varit oförändrat . De ovannämnda främjandena har stor betydelse. Näringsfrågorna tilldrar sig allt större uppmärksamhet bland allmänheten. Det gäller såväl kostens sammansättning som kostvanorna. Denna ökade medvetenhet hos konsumenterna har lett till ett stegrat intresse för information om olika livsmedel. Detta behov har för trädgårdsprodukternas del till stor del tillgodosetts av grönsaks- och frukfrämjandena. Blomsterfrämjandet informerar om prydnadsväxternas betydelse i olika miljösammanhang. Dess verksamhet är av stort värde för att främja kvalitet och rätt varubehandling. Denna värdefulla konsumentvägledning tillgodoser därför ett allmänt konsumentintresse. har i sitt betänkande (Ds Jo 1982:2) bekräftat främjandenas betydelse. Utredningen framhåller bl. Det arbete som främjandena lagt ned för att popularisera svenska trädgårdsprodukter har varit framgångsrikt. De medel som främjandena disponerat har dock varit alltför begränsade. bedömer att en förbättring av främjandenas resurser skulle ge en betydligt ökad effekt åt verksamheten och mer rationellt verka för en stegrad efterfrågan på svenska trädgårdsprodukter. I sitt förslag till marknadsfrämjande åtgärder föreslog därför trädgårdsnäringsutredningen att 1,9 milj. kr. av statsmedel skulle tillföras främjandena. Utredningen underströk därvid både den avsättningsfrämjande betydelsen för trädgårdsodlingen och att främjandenas verksamhet har stort allmänt intresse. Enligt utredningsförslaget skulle verksamheten i övrigt finansieras genom avgifter från odling, handel och importerade produkter. Handelns representant i utredningen ville dock i stället för importavgifter tillföra främjandena en betydande del av restituerade handelsgödselmedelsavgifter. Detta kan verka bestickande och öppna en väg för statsmakterna att använda tillfälliga medel för ifrågavarande ändamål. För den svenska trädgårdsnäringen skulle det dock vara olyckligt, då de restituerade handelsgödselmedlen behövs för andra angelägna ändamål. Inom den svenska trädgårdsnäringen håller man bl. a. på att igångsätta en elitplantskola för att trygga näringens framtida försörjning med friskt och sortäkta odlingsmaterial. Det kommer att innebära betydande investeringsoch övriga igångsättningskostnader där de tillfälliga handelsgödselmedlen skulle vara lämpliga. Främjandenas verksamhet bör däremot - enligt trädgårdsnäringsutredningens förslag - få en långsiktig finansiering och inte tvingas arbeta med den framtida osäkerhet som tillfälliga medel kommer att medföra. Det är ytterst beklagligt att regeringen inte avlämnat ett samlat förslag om fond för marknadsfrämjande åtgärder och ökade ekonomiska resurser för grönsaks-, frukt- och blomsterfrämjandena. I trädgårdsnäringsutrendingen rådde dock politisk enighet om att man från statens sida borde ge främjandena ökade ekonomiska resurser. Som en första etapp borde därför det sammanlagda anslaget till främjandena ökas till 1 milj. kr. Med hänsyn till vad vi tidigare framhållit om betydelsen av energisparande åtgärder inom trädgårdsnäringen bör bidragsramen till detta ändamål ökas från 7 till 8 milj. kr. Det skulle innebära att anslaget sammanlagt ökades till 9 milj. kr. Vi vill i detta sammanhang erinra om att lantbruksstyrelsen begärt en sammanlagd medelsram på 10 milj. kr. för de ändamål som inryms under ifrågavarande anslag. Med hänsyn till det ovan anförda föreslås 1. att beslutar att medge att under /84 statsbidrag beviljas till trädgårdsnäringens rationalisering m. m. med sammanlagt högst , 2. att beslutar att till Bidrag till trädgårdsnäringens rationalisering m. m. för /84 anvisa ett förslagsanslag av . . () () () () () () () ()