mot · G6022398 · 1983-04-20 00:00:00 — Motion 1982/83:2398 m. fl. Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. 1982/ 83:162) Från regionalpolitiska utgångspunkter har det varit angeläget att aktivt satsa på jord- och skogsbruk. De areella näringarna har stor betydelse för skapande av regional balans. Satsningar på jord- och skogsbruk är också ett väsentligt led i en kraftfull landsbygds- och glesbygdspolitik. De arbetstillfällen som jordbruket kan erbjuda har också avgörande betydelse för möjligheterna att skapa en positiv sysselsättningsutveckling i vissa av vårt lands mest utsatta delar. De förslag som regeringen nu framlägger i propositionen måste granskas från dessa utgångspunkter. Statsmakternas positiva syn på Norrlandsjordbruket uttrycks främst jordbrukspolitiska beslut. I jordbrukspolitiken ingår regionala stödinsatser med syfte att upprätthålla jordbruksproduktionen i norra och underlätta de enskilda företagens utveckling. Stödet har i huvudsak utgått i form av prisstöd och investeringsstöd. Flera motiv utöver de regionalpolitiska finns för stöd till jordbruket i norra . a. har jordbruket i norra sämre klimatiska förutsättningar och en ogynnsam företagsstruktur. Även långa transportavstånd, beredskapsskäl och landskapsvårdsskäl har anförts som motiv för att upprätthålla det norrländska jordbruket. För att klart uttalade syften med det statliga stödet till jordbruket i norra skall nås företas med treårsintervaller översyner av detta stöd. Översyner av Norrlandsstödet har ägt rum med treåriga intervaller och . Inför översynen per tillsattes den särskilda kommitté som avlämnat sitt betänkande Statligt stöd till jordbruket i norra . Kommittén var enig, och under remissbehandlingen har förslaget i huvudsak tillstyrkts. Förslaget innebar bl. a. att en uppräkning av stödbeloppen skulle ske per . I regeringens proposition 1982/83:162 om reglering av priserna på jordbruksprodukter m. m. har jordbruksministern anmält att betänkandet och remissyttrandena skall överlämnas till den livsmedelspolitiska kommittén. Härvid har jordbruksministern beaktat att prisstödet till jordbruket i norra uppräknades 19801982. Detta sistnämnda konstaterande kan enligt vår mening inte vara ett skäl för att skjuta på en angelägen höjning av prisstödet. De senaste årens årliga indexuppräkningar innebar enbart ett fullföljande av vad beslutat (JoU 1979/ 80:47) nämligen att: () bör därför, om produktionskostnaderna utvecklas på ett ogynnsamt sätt, justering av prisstödet kunna ske så att dess syfte upprätthålls. En av utgångspunkterna för bedömningen bör därvid vara förändringen i det s. k. produktionsmedelsprisindex (PM-index). Någon reservation i denna fråga förelåg inte. Att frågan om en uppräkning av Norrlandsstödet överlämnats till livsmedelskommitté innebär att en uppräkning av stödet fördröjs med minst ett, sannolikt . Eftersom uppräkningen i sig innebär en eftersläpning kommer Norrlandsjordbruket och i synnerhet mjölkproduktionen att drabbas mycket hårt av denna uteblivna kostnadskompensation. En utebliven uppräkning skulle rimma illa med den i andra sammanhang framförda positiva inställningen till Norrlandsjordbruket. För att inte talet om jordbrukets regionalpolitiska betydelse skall bli tom retorik måste Norrlandsprisstödet uppräknas i takt med kostnadsutvecklingen. bör därför uppdra åt regeringen att besluta om en sådan uppräkning från . Denna uppräkning kan ske oaktat att livsmedelskommittén ser över övriga förslag rörande bl. a. prisstödets områdesindelning och rationaliseringsstödets utformning. Med hänvisning till det anförda hemställs att bemyndigar regeringen att besluta om uppräkning av Norrlandsprisstödet fr. o. m. i enlighet med de riktlinjer som anges i motionen. () () . ÅSLING (c) . () () () () ()