mot · G6022088 · 1983-01-25 00:00:00 — Försöksverksamhet i med friare användning av regionalpolitiska medel, m. m. I samband med behandlingen av dåvarande regeringens Program för regional utveckling och resurshushållning (prop. 1981/82:113) tog också ställning till ett förslag om etablering av försöksverksamhet med regionalpolitik enligt dens. beslöt att gå halva vägen dvs. införa ett sammanhållet länsanslag till länsmyndigheternas fria disposition och man beslöt också på regeringens förslag uppdra åt högskolan i att speciellt studera erfarenheterna av detta nya länsanslag. Jämtlandsmodellen syftar till att genom en friare medelstilldelning ge länsmyndigheterna större möjigheter att själva bestämma över utvecklingsinsatser i länet. Jämtlandsmodellens syfte är också att bryta ner de sektorsgränser i myndighetsutövningen som varit ett hinder för att full effekt i regionalpolitiken. Centrala verk och myndigheter har alltså till följd av sektorsindelningen inte kunnat förmås att med tillräcklig kraft och engagemang spela med i den regionalpolitik som måste ha sitt kraftcentrum hos länsmyndigheterna. Tanken på att i starta en försöksverksamhet med en regionalpolitik enligt Jämtlandsmodellen är alltjämt oförminskat aktuell. Det bör därför ankomma på regeringen att möjligt starta försöksverksamhet i enligt denna starkt decentraliserade regionalpolitiska modell. Det bör kunna vara av värde inte minst som ett inslag i det arbete som skall bedrivas av den nya regionalpolitiska utredningen. Såvitt nu kan bedömas var införandet av ett särskilt länsanslag en lyckosam åtgärd som i hög grad har vitaliserat länsstyrelsernas och övriga länsorgans engagemang i glesbygds- och regionalpolitik. I avvaktan på en närmare analys av erfarenheterna av länsanslagen som bör komma fram ur det arbete som bedrivs av högskolan i och i avvaktan på den försöksverksamhet med Jämtlandsmodellen som regeringen bör starta och de överväganden som den regionalpolitiska utredningen kan komma till länsanslagen bestå som ett viktigt inslag i en aktiv regionalpolitik. Jag finner det därför ytterligt otillfredsställande att industriministern inte har funnit skäl att göra någon reell uppräkning av anslaget. Tvärtom innebär förslaget i 14:4 huvudtiteln till budgetpropositionen, punkt C 3, en minskning eftersom det särskilda anslaget för begränsning av oljetransportkostnaderna i glesbygd borttagits och länsstyrelserna med länsanslaget ålagts kompensera effekten av dessa borttagna anslag. Detta innebär i realiteten att medelstilldelningen för länsanslagen minskar. Detta är mycket oroande och är ett bland flera exempel på att den socialdemokratiska regeringen har sänkt de regionalpolitiska ambitionerna och inte har någon förståelse för glesbygdens problem. har i en partimotion föreslagit att detta s. k. länsanslag uppräknas med 150 milj. kr. från medel som tas från arbetsmarknadspolitiken. Med oförändrad länsvis medelsfördelning skulle därmed det nuvarande länsanslaget på 40 milj. kr. till kunna höjas till ca 70 milj. kr., vilket också är mitt förslag med tanke på de stora problem som står inför till följd av sin låga industrialiseringsgrad och befolkningens ofördelaktiga åldersfördelning. måste bli föremål för alldeles speciella åtgärder. En genomgång av speciella utvecklingsinsatser sker f. n. i i och bör kunna bli till god nytta i det fortsatta arbetet men detta förutsätter bl. a. den ovan föreslagna uppräkningen av länsanslaget. Det finns en rad åtgärder för länets utveckling som med omedelbar verkan bör föranleda beslut. Det här nedan skisserade programmet förs nu fram via riksdagsmotioner eller framställningar på skilda vägar och utgör viktiga insatser för länets utveckling: SJ bör också intensifiera marknadsföringen av för persontransporter. Upprustningen av länets vägar måste fullföljas och därför finansieras med ett särskilt anslag eller genom att anslaget för länets flerårsplan ökas med kostnaderna för . Flygtrafikens snabbt ökande betydelse för motiverar ett snabbt ställningstagande till nybyggnad av flygstationen på . Regeringens förslag om borttagande av bidrag till oljetransporter i glesbygd bör stoppas. Anslaget skall bibehållas. Regeringens förslag om sänkt bidrag till underhåll av enskilda vägar måste stoppas. För innebär regeringens förslag en sänkning med 3,5 milj. kr., vilket ytterst kännbart drabbar länets glesbygd. Anslaget måste bibehållas på minst oförändrad nivå. Det särskilda pristillägget för Norrlandsjordbruket måste räknas upp och dessutom bör nu gällande områdesgränser bibehållas. Utredningens förslag om en sänkning av bidragsnivån i Storsjöbygden bör alltså stoppas. bör släppa till de skogsmark som lantbruksnämnden bedömer lämpliga för komplettering av enskilda fastigheter eller för upprättande av särskilda skogsbruksfastigheter. Det särskilda anslaget för mineralprospektering om 300 milj. kr. bör vidgas till att också gälla projekt i . En sänkning av arbetsgivaravgiften för mindre företag bör nu genomföras inom lantbruket, industrin och servicenäringarna, inkl. turismen. Tillståndsprövningen för värmeanläggningar som förbrukar träflis bör avskaffas i länet och oljeersättningsfonden sänka räntekraven för lån till energianläggningar inom stödområdet. bör ges en central funktion i arbetet med forskning och utveckling av regionalpolitiken och alltså ha en betydelsefull uppgift i det regionalpolitiska forskningscentrum som enligt beslut skall inrättas. Högskolan bör dessutom möjligt utrustas med en särskild ekologilinje. Dessa åtgärder som på skilda sätt bl. a. genom riksdagsmotioner i särskild ordning initieras är samtliga möjliga att genomföra inom ramen för det budgetalternativ presenterat. Åtgärderna föranleder alltså inte något ökat budgetunderskott men väl i vissa fall en omfördelning av anslag från defensiv arbetsmarknadspolitik till offensiva insatser för att förbättra näringslivets utveckling i länet och därmed skapa varaktig sysselsättning. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs 1. att beslutar anhålla hos regeringen att utses till försökslän för att pröva en friare användning av statliga regionalpolitiska medel och för att pröva nya samarbetsformer mellan regionala och statliga organ, 2. att beslutar uttala att regeringen vid fördelning av det särskilda anslaget C3 (länsanslaget) tilldelar en jämfört med innevarande år oförändrad andel, vilket med hänvisning till partimotion innebär att länsanslaget bör uppräknas till 70 milj. kr. för nästa budgetår. . ÅSLING (c)