ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G6021850 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1850 Statliga medel till i 1979 bildades emigrantregistret i . Avsikten var att tillvarataga det rikhaltiga materialet från den stora utvandringen som skedde från och . var ett av landskapen som drabbades hårdast av utvandringen. där två personer är anställda bekostas helt av kommunen. De försämrade kommunalekonomiska förutsättningarna medför nu att registret är nedläggningshotat. Om registret kommer att upphöra får det betecknas som en stor förlust med tanke på det banbrytande arbete som nedlagts. Staten stöder liknande verksamhet på andra platser i landet. Därför anser jag att en omprioritering av medel bör ske där emigrantregistret i får statliga bidrag inom nuvarande ramar. En sådan förändrad prioritering får anses som regionalpolitisk! Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen överväger möjligheterna till statligt bidrag vid emigrantregistret i .
mot · G6021851 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1851 Cirkuskonsten är ett folknöje med gamla traditioner sorn , mycket tack vare televisionen, kunnat nå ut till större grupper. De som utövar cirkuskonsten har emellertid stora svårigheter att kämpa med. Stränga om än nödvändiga bestämmelser avseende säkerhetsföreskrifterna bidrar till detta. Cirkuskonsten borde få ett ökat stöd från samhället dels genom ökade kulturanslag, dels genom att kommunerna ordnar särskilda cirkusplatser. Dessa måste vara lättillgängliga för publiken och ha goda hygieniska förhållanden. Staten kunde också i likhet med det stöd som ges till Operan och bidra till åtminstone en fast cirkusplats i . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökat stöd till cirkuskonsten.
mot · G6021852 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1852 Utbudet i TV har ökat mycket . Understundom är dock många program inte särskilt attraktiva för de flesta TV-tittarna. En del program är dock av hög kvalitet, och det skall naturligtvis framhållas att det aldrig går att tillgodose alla olika smakriktningar. Då de ekonomiska svårigheterna tycks torna upp sig även för Radio-TV, och man tvingas till personalindragningar, bör man överväga att införa en TV-fri kväll . De medel som då sparas bör kunna användas till att utforma övriga program på ett bättre sätt. Kostnaden för TV-fria sändningskvällar bör kunna överföras till personalkostnader för de förbättrade programmen övriga kvällar. Den TV-fria kvällen bör kunna bli hela svenska folkets kväll när man återupptäcker gemenskapens stora betydelse. Denna kväll kan också användas till besök hos ensamma och sjuka vänner och bekanta. Med risk för att bli betraktad som en bakåtsträvande politiker föreslår jag att en TV-fri kväll införs - detta till gagn för mina medmänniskor. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en TV-fri kväll .
mot · G6021853 · 1983-01-25 00:00:00 — Betydande varuvärde omsätts på tombola- och lotterivinster. För att göra lotterierna attraktiva gäller det att ha så många vinster som möjligt. Att för detta ändamål importera varor från lågprisländer är en lösning som många väljer. Kvaliteten på vinsterna skulle kunna höjas om svenska varor användes i stället; särskilt gäller detta produkter från hemslöjds- och hantverkssektorn. Myndighet som beviljar lotteritillstånd borde få en möjlighet att föreskriva att vinsterna skall bestå av viss andel svenska varor när tillståndet beviljas. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att för beviljande av lotteritillstånd bör som villkor gälla att minst två tredjedelar av vinstvärdet är hänförligt till svenska varor.
mot · G6021858 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1858 Enligt beslut och den av regeringen utfärdade instruktionen skall statens heraldiska verksamhet handhas av , som har en självständig sektion för verksamheten under ledning av en tjänsteman med tjänstebenämningen statsheraldiker. Dessutom finns det en statens heraldiska nämnd under riksarkivariens ordförandeskap. uppställde som villkor för denna organisations bestånd, att verksamheten skulle vara självfinansierad genom inflytande ersättningar för de heraldiska uppdragen enligt en i samråd med uppgjord taxa för uppdragen. villkor har emellertid ej uppfyllts. Sålunda var inkomsterna för de heraldiska uppdragen . De sammanlagda underskotten uppgår till , vilket ej anmälts för åtgärder hos . Från har utsänts meddelanden om att museet nu handlägger ärenden rörande rikets vapen och flagga samt heraldiska vapen och emblem. Under åberopande av det ovan anförda hemställs att måtte besluta att hos regeringen begära åtgärder, så att statens heraldiska verksamhet handhas enligt beslut och den av regeringen utfärdade instruktionen.
mot · G6021859 · 1983-01-25 00:00:00 — 1982/83 1859-1868 Motion 1982/83:1859 skall enligt riksdagsbeslut och den av regeringen utfärdade instruktionen handhas av . I statsverkspropositionen omnämnes en omorganisation, bl. a. innebärande att heraldiska sektion avskaffas som självständig enhet och att arbetsuppgifterna överförs till medeltidssektionen. Emot detta förslag är ingenting att invända. I samband med omorganisationen skulle sektionschefens tjänstebenämning ändras från förste arkivarie till förste arkivarie och statsheraldiker, vilket är en otymplig benämning. Liksom i och räcker det med arkivariebenämningen. Statsheraldikertiteln förutsätter att innehavaren verkligen besitter allsidiga och framstående kunskaper på det heraldiska området. Då så ej är fallet, är tjänstebenämningen direkt missvisande och låter i många fall genom den auktoritativa titeln titelinnehavarens uppfattning bli avgörande vid bedömandet av heraldiska spörsmål trots att den är oriktig. Exempel härpå utgör den företagna revisionen av lagen om rikets vapen. Med stöd av det anförda hemställs att måtte besluta uttala sig för att tjänstebenämningen för chefen för ej blir föremål för ändring.
mot · G6021860 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1860 m. fl. Kompetenskraven för arkitekter inom byggnadskulturvården De personer som är förordnade till slottsarkitekter, i enlighet med vad som stadgas i kunglig kungörelse (SFS nr 744) med föreskrifter om det offentliga byggnadsväsende!, har högst varierande kompetens. På person som förordnas till slottsarkitekt ställs från de ansvariga byggnadsförvaltande myndigheternas sida liksom från , som de har att samråda med i dessa frågor, icke alltid krav på såväl en väldokumenterad gedigen praktisk erfarenhet av kvalificerad byggnadsvård som en formell arkitektkompetens omfattande fullständig arkitektexamen från såväl teknisk högskola som examen från arkitekturskola. Med hänsyn till att slottsarkitektförordnanden hör till de mest kvalificerade arkitektbefattningarna inom byggnadsvårdsområdet är det väsentligt att det ställs höga krav på minimikompetens för slottsarkitekter. Då kungörelse tillkom, avsågs med arkitektutbildad person arkitekt som avlagt arkitektexamen vid både teknisk högskola och arkitekturskola. Om man ser till de internationella rekommendationer som ställt sig bakom på byggnadskulturområdet både inom och , kan man ifrågasätta om ens examina från såväl teknisk högskola som konsthögskola framstår som tillräckliga för en slottsarkitekt . Mot denna bakgrund är det anmärkningsvärt att vid tillsättandet av slottsarkitektbefattningen vid och berörda myndigheter inte ens ställde krav på fullständig arkitektutbildning för befattningshavaren. Bristen på högt ställda minimikrav på slottsarkitekternas kompetens medför att man inte kan förvänta sig att högre krav ställs på arkitekter som anförtros uppgiften att projektera och leda restaureringar av statliga byggnadsminnesmärken, kyrkobyggnader och byggnadsminnen, dvs. Avsaknaden av höga kompetenskrav på byggnadskulturområdet vad beträffar arkitektuppgifter bidrar till att hålla verksamheten på en nivå som innebär att icke på ett godtagbart sätt kan förvalta sin del av det europeiska kulturarvet. I praktiken betyder detta att den kompetens som finns i vårt land i form av högt kvalificerade arkitekter inom byggnadskulturvårdsområdet ofta icke utnyttjas. Det rör sig sålunda om en misshushållning med samhällets resurser, vilket menligt inverkar på dels vår byggnadskulturvård, dels får en direkt negativ inverkan på utbildningen och FoU-verksamheten inom detta område liksom i den allmänna byggnadsvården. En högt kvalificerad utbildning som icke utgör en merit inom det område där den är avsedd att tillgodose ett behov är dessutom svår att motivera. Det måste sammanfattningsvis anses nödvändigt att för arkitektuppdrag och arkitektbefattningar gällande i lag skyddade kulturbyggnader skall krävas teoretisk och praktisk kompetens innefattande examen från såväl arkitekturlinjen vid teknisk högskola som arkitektskola jämte flerårig väl vitsordad praktik i berörda område. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen anhåller om att direktiv utfärdas med preciserade höga kompetenskrav för arkitekter verksamma inom byggnad skulturvården. PER () ()
mot · G6021861 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1861 Bidrag till idrottsklubben i Med anledning av att , , fatt en ansökan om bidrag från anslaget Stöd till idrotten avslagen av enligt bestämmelser som ännu ej trätt i kraft, begärdes i motion 1981/ 82:1333 att klubben skulle tilldelas medel på tilläggsbudget för /82. (KrU 1981/82:19) yrkade avslag på motionen med hänvisning dels till att anslag för ändamålet inte varit tillräckligt för att möta existerande behov, dels till att regeringen hade avslagit gjorda överklaganden. Eftersom det av besked till klubben framgår att ansökan behandlats på felaktiga grunder, är det angeläget att en rättelse kommer till stånd. bör därför ompröva sitt ställningstagande och fatta ett beslut, som tillgodoser klubbens begäran. I motion 1981/82:1333 anfördes i huvudsak följande: i , kommun, inlämnade en ansökan till om bidrag med . från anslaget Stöd till idrotten till en anläggning för rörligt friluftsliv. Byggandet påbörjades och anläggningen invigdes . Såväl ansökan om bidrag som beviljande av igångsättningstillstånd ägde således rum innan de nu gällande normerna för bidrag trädde i kraft . Även byggandet påbörjades före detta datum. efter det att igångsättningstillstånd beviljats, beslutade att avslå framställan om bidrag. Som motiv för detta avslag angavs de villkor för erhållande av bidrag, som skulle träda i kraft . Enligt dessa villkor men väl för de vid beslutet gällande - uppfyllde anläggningen ej kraven för erhållande av bidrag, eftersom den kostade mer än . tog alltså som intäkt för sitt avslag en bestämmelse som ännu ej trätt i kraft och som således ej gällde. ställningstagande kan rimligen ej vara i överensstämmelse med rättspraxis. har till fullo iakttagit de villkor för erhållande av bidrag som gällde vid tiden för ansökan, igångsättningstillstånd och byggstart. Klubbens ansökan behandlades, då dessa villkor alltfort gällde. Det måste vara ett minimikrav ur rättssäkerhetssynpunkt, att klubbens begäran att få sin ansökan behandlad på rätta grunder respekteras. resterande bidragsbehov är nu . sedan klubben erhållit . Med hänsyn till den handläggning av ärendet som ägt rum, anser vi det vara skäligt, att klubben beviljas ifrågavarande . Detta bör enligt vår mening ske i samband med behandlingen av regeringens förslag till tilläggsbudget 1981/82. Av det ovan redovisade framgår att ärendet behandlats på ett sätt som inger betänkligheter. Det borde vara angeläget för kulturutskottet och att fastslå, att de normer som i här angivet fall gällde såväl då ansökan gjordes som då den behandlades också borde ha tillämpats. Då sakskälen talar för att till fullo bör erhålla sitt bidrag bör rättelse i ärendet ske i samband med behandlingen av regeringens förslag till tilläggsbudget 1982/83. Med anledning av vad ovan anförts hemställs att begär att regeringen på tilläggsbudget för /83 beviljar medel till , , i enlighet med vad som föreslagits i motionen. HANS NYHAGE (m)
mot · G6021862 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1862 Gränsande till i kommun ligger fastigheten . Den är ett f. d. samiskt ålderdomshem, som drivits av Kvinnliga missionsarbetare och fram , då verksamheten upphörde. KMA (Kvinnliga missionsarbetare) har därefter utan kostnad överlåtit hela anläggningen till samerna. Sydsamerna om vilka det här är fråga har brist på fasta institutioner från vilka man kan föra en aktiv verksamhet i form av näringsarbete, kulturellt och socialt arbete. Fjällgård är beläget i ett turistområde där stora satsningar gjorts och görs för att ge liv och näring åt bygden. Ett sydsamiskt kulturcentrum förlagt till Fjällgård skulle innebära att sydsamerna fick möjligheter att på ett och samma ställe samla kunskaper om sydsamisk renskötsel, fiske, jakt, ärjemarkskultur m. m. Där skulle också sydsamiska traditionen kunna vårdas, och dit kan samlade arrangemang av olika slag förläggas. Det skulle också bidra till att ge ytterligare liv åt bygden. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen anhåller att frågan om tillskapande av ett sydsamiskt kulturcentrum utredas. () ()
mot · G6021863 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83:1863 m. fl. Det är ett faktum att de finskspråkiga invandrarnas ställning i är unik. Finska invandrargruppens storlek, de historiska banden, kulturella, etniska och politiska värderingar ger dem en särställning bland alla invandrare och minoritetsgrupper. Utöver ovannämnda tillkommer det nordiska samarbetet med avtal och överenskommelser även inom kulturens område. Dessutom finns det i norra en finskspråkig befolkning. Mot bakgrund av dessa fakta skulle man förutsätta att de finska invandrarna skulle ha en särställning när det gäller de sociala, kulturella och politiska rättigheterna. Men så är inte fallet. En av de viktigaste frågorna som har framförts av de finska organisationerna i har varit en professionellt verksam finsk teaterensemble i . uppdrogs genom regeringens beslut av att utreda frågan. I en slutrapport (KUR 1977:2) redovisades olika åtgärder. Som resultat av dessa åtgärder har medel anslagits för gästspel och amatörteaterverksamhet. En samrådsgrupp tillsattes 1980, och den har fortsatt att behandla även det tredje förslaget i , nämligen den yrkesverksamma finskspråkiga teatern i . har sedan föreslagit i sitt anslagsäskande en fast yrkesverksam finsk teaterensemble i . En viktig del av den finskspråkiga teaterverksamheten skulle vara barnteater. En väl fungerande tvåspråkighet kan inte nås enbart inom skolans och hemmets ramar. De Sverige-finska barnen behöver kulturupplevelser även på finska, och där kan en finskspråkig teater spela en viktig roll. Frågan har således penetrerats tillräckligt, och behoven är väldokumenterade. Med hänvisning till ovan anförda hemställer vi om att som sin mening ger regeringen till känna att regeringen bör utarbeta ett förslag om hur den av föreslagna finskspråkiga teaterensemblen skall förverkligas. () ()
mot · G6021864 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1864 Marknadsföringen av sorn turistland Turistnäringen har fått en allt större betydelse för den svenska ekonomin. Dess regionalpolitiska betydelse har också ökat. Sysselsättningen inom exempelvis jord-, fiske- och skogsbruksnäringarna har alltmer kunnat kombineras med sysselsättningen inom turismen. Det har blivit allt dyrare att turista utanför landets gränser. Den femte semesterveckan har vidare ökat marknaden. Det gäller nu att tillvarata och utveckla möjligheterna inom landet. Den senaste devalveringen på har dessutom skapat helt andra förutsättningar att sälja resor och turism i . För utlandet har förvandlats från ett dyrt till ett billigt turistmål. För all affärsverksamhet gäller det att vara flexibel. Man bör utnyttja nischer i marknaden. Man skall inte minst gå ut med sitt säljbudskap, när man kan erbjuda ett konkurrenskraftigt pris. Just nu borde således turistavdelningen' i AB göra exportfrämjande insatser. Detta föreslår också turistråd påpassligt. I en skrivelse till () hemställs om extra anslag med anledning av den kraftiga devalveringen för att utnyttja möjligheterna till ökad turism i . Denna hemställan har icke behandlats särskilt positivt om man bortser från att det totala anslaget till turistråd föreslås öka med drygt 3 milj. kr. Departementschefen påpekar i budgetpropositionen att den tillsatt en utredning med uppgift att föreslå olika åtgärder som kan utveckla och stimulera den svenska tjänsteexporten. Enligt min mening är det särskilt viktigt att utredningen prövar olika möjligheter för exempelvis turistråd resp. regeringen att marknadsmässigt och offensivt utnyttja gynnsamma prisförändringar bl. a. vid devalveringar. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om extra offensiva marknadsföringsåtgärder för som turistland i samband med devalveringar.
mot · G6021865 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1865 m. fl. Etableringskontroll över det kommersiella nöjesutbudet för barn och ungdom framlade den dåvarande borgerliga regeringen en proposition om kontroll över visst automatspel. Vid kammarbehandlingen av propositionen och åtföljande motioner skärpte regeringens förslag så att kommunerna fick kontroll över alla automatspel i kommunen. Många hävdade i samband med detta beslut att det var otillräckligt. Det skulle behövas betydligt vidgade möjligheter för kommunerna att ha insyn i och kontroll över det kommersiella fritidsutbudet. Den breda opinion för en kontroll som då, , fanns, har vuxit sig allt större och starkare . Otaliga är de arbetsgrupper mot skräpkultur, videovåld och spelhallar som protesterar mot den spel-, drog- och skräpkultur som breder ut sig med lavinartad hastighet i landet. 1982 gjorde 400 social-, fritids- och skolchefer från hela landet en gemensam framställning till dåvarande kommunminister , i vilken man begärde att kommunerna skulle få etableringskontroll och vetorätt när det gäller alla slags kommersiella nöjesplatser för ungdom. Man menade att socialnämnden efter hörande av skolstyrelse, fritidsnämnd, kulturnämnd och föreningsliv skulle ta politisk ställning i frågan. Samma krav ställde en rad ideella organisationer, Unga örnar, Förbundet unga, Svenska missionsförbundets ungdom. m. fl. I den stora utredning om olämpliga ungdomsmiljöer som har gjort förespråkas samma krav. I denna utredning fanns företrädare för skol-, fritids- och socialförvaltning, BRÅ, polisen, ungdomens föreningsliv och fackliga organisationer. En etableringskontroll och vetorätt innebär inte att kommunerna skall stoppa alla kommersiella nöjesaktiviteter. Vad det handlar om är att ansvariga kommunala organ skall kunna styra utvecklingen inom sitt eget område och ha möjlighet att säga nej till rent destruktiva verksamheter och olämpliga ungdomsmiljöer. Genom etableringskontrollen och vetorätten får också kommunerna en förhandlingsposition gentemot dem som planerar olika aktiviteter. Kommunen kan ge synpunkter på aktivitetens utformning och ställa krav för att ge tillstånd. Kraven kan exempelvis vara öppethållandetider, åldersgränser, olika verksamhetsinslag, ordningsfrågor. ställs det vissa tekniska krav från kommunens sida. Det kan gälla vad som står i hälsovårdsstadga, brandstadga och ordningsstadga. Men det som så många frågar efter, en socialstadga, saknas. Eftersom sociala krav inte låter sig formuleras i paragrafer eller anvisningar, anser vi att det är det politiska beslutsorganet, socialnämnden, som efter hörande av skol-, kultur- och fritidsnämnden samt föreningslivet skall ta ansvaret för utvecklingen av den alltmer kommersialiserade fritiden för barn och ungdom. Kommunerna får på detta sätt ett bra tillfälle att utveckla sina politiska idéer om hur framtidens samhälle skall utformas för de unga. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär sådan ändring i gällande lagstiftning att etableringskontroll och vetorätt i de i motionen nämnda avseendena möjliggörs. () ()
mot · G6021868 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1868 m. fl. Undervisning i teckenspråk på mellanstadium och högstadium Teckenspråket är ett synligt och därmed säkert kommunikationsmedel för döva och hörselskadade, medan metoden att enbart lita till munavläsning gör kommunikationen osäker. Det måste vara angeläget att samhället medverkar till att göra teckenspråket mera känt och tillgängligt. Det är också viktigt att hörselskadade stimuleras att använda teckenspråket. Likaså är det viktigt att synen på teckenspråket blir sådan att de hörselskadade inte drar sig för att använda sig av denna kommunikationsform utan känner stolthet över sitt språk. Teckenspråket ger hörselskadade barn större språkförståelse och därmed större möjligheter att göra sig förstådda. Det ger också föräldrar, kamrater och anhöriga ökade möjligheter att kommunicera med barnen. Därmed ökar barnens möjligheter att få uppleva gemenskap, värme och känslokontakt, vilket är av utomordentligt stor betydelse för deras personliga utveckling och uppväxt. Teckenspråket är också viktigt att kunna för alla dem som arbetar på allmänna inrättningar. Frågan om teckenspråk som läroämne i och gymnasieskolan har varit uppe till diskussion i vid tidigare tillfällen. Det har då anförts att det skulle innebära ett alltför stort ingrepp i läroplanen och få konsekvenser för andra ämnen om man införde teckenspråk som ett läroämne på mellanstadium. Det har dock understrukits att det är angeläget att man underlättar för de hörselskadade att integreras i samhället genom att det blir en alltmer spridd kunskap om teckenspråket. Teckenspråket som kommunikationssätt för hörselskadade har bl. a. beskrivits i integrationsutredningens slutbetänkande (SOU 1982: 19). Där framhålls att många hörsellärare anser att undervisningsresultat skulle bli bättre om lärare och elever använde sig av teckenspråk som stöd i undervisningen. Likaså var hörsellärare av den meningen att användande av teckenspråk i hörselgrupper inte hindrade samverkan med grupper av icke hörselskadade elever. Tvärtom anser lärarna teckenspråket som en utvidgning av elevernas möjligheter, inte som en inskränkning. För att denna positiva syn skall kunna följas upp helt, vore det värdefullt om kretsen av teckenspråkskunniga kunde vidgas. finns möjlighet att inom låg- och mellanstadiet under fria aktiviteter utnyttja tiden för undervisning i teckenspråk. Utöver ett införande av undervisning i teckenspråk i ser vi det som mycket angeläget att bildningsorganisationerna stimuleras att undervisa i teckenspråk i studiecirkelform. när det gäller att förmedla kunskap om och insikt i teckenspråket är enligt vår åsikt utmärkt. Likaså är det angeläget att anställda i offentlig verksamhet får grundkunskaper i teckenspråket. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs 1. att hos regeringen anhåller att åtgärder vidtas för att stimulera teckenspråksundervisning i , 2. att hos regeringen anhåller att åtgärder vidtas för att stimulera teckenspråksundervisning inom bildningsorganisationerna, 3. att begär att regeringen vidtar åtgärder i syfte att delge anställda i offentlig verksamhet grundkunskaper i teckenspråket. () () () () () () () ()