mot · G6022180 · 1983-01-25 00:00:00 — Stöd till näringslivets utveckling i har en lång och rik industritradition. Länets näringsliv uppvisar emellertid också i många avseenden en ensidig struktur. Vid industrialiseringen av länet kom sågverken att spela en mycket dominerande roll. avlöstes dessa sågverk av ett flertal massafabriker. Den snabba omstrukturering som har skett inom denna skogsindustri har drabbat särskilt mycket hårt, då förekomsten av företag i andra branscher där varit starkt begränsad. Inom Örnsköldsviks- och Sundsvallsregionerna har skogsindustrin också dominerat, men till skillnad från gett upphov till förhållandevis stora verkstadsindustrier som inriktats på att producera maskiner och utrustning till cellulosaindustrin. Denna tyngre verkstadsindustri har senare kommit att utvecklas självständigt och vidgat sina marknader att omfatta i stort sett hela världen. Verkstadsindustrin är sysselsättningsmässigt större än trävaru- och massa/pappersindustrin. I inlandet har jord- och skorgsbruk spelat en helt avgörande roll. Nedgången i dessa näringar balanserades i viss mån av en omfattande vattenkraftutbyggnad. När denna upphörde, inträffade en drastisk minskning av antalet arbetstillfällen. Det har fått till följd att befolkningstalen i vissa kommundelar minskat med inemot hälften . Länet brottas sålunda med stora problem men har också stora utvecklingsmöjligheter. har i länsrapport utförligt visat en rad utvecklingsprojekt för länet. De utvecklingsmöjligheter som skogsindustrin i har bör ges hög prioritet vid överväganden om den framtida strukturen inom svensk skogsindustri. En samlad utbyggnad kan ske med en ökad förädlingsgrad och med enbart en begränsad utökning av råvaruförsörjningen. En samverkan mellan de båda dominerande industrierna i länet skulle kunna ge positiv sysselsättningseffekt på både kort och lång sikt. Den långa tradition som näringen har i skulle därigenom kunna utnyttjas på ett positivt sätt. En investeringsökning inom skogsindustrin i skulle innebära den stimulans som mer än något annat gagnar regionens utveckling. Det är mot denna bakgrund angeläget att regeringen i de sammanhang den får befattning med dessa frågor intar en positiv attityd till skogsindustrins utveckling i . I samband med en inventering av sågverken och den träanvändande industrin 1979 konstaterades att länets sågverk i mycket hög grad var inriktade mot exportsågning av virke. Vidareförädlingsgraden i förhållande till riksgenomsnittet är mycket låg, mot rikets . En strävan för länets träindustri måste således vara att öka vidareförädlingsgraden på virket och därmed det ekonomiska utbytet. Inom den träbearbetande industrin finns en rad småföretag som betyder mycket för sysselsättningen både direkt och indirekt runt om länet. I dessa småföretag finns ett betydande trätekniskt kunnande. Dessutom finns det med säkerhet ett stort antal produktidéer som borde kunna utvecklas. Genom insatser av teknisk, ekonomisk, administrativ och marknadsmässig karaktär kan företagen utvecklas. Det bör ankomma på länets utvecklingsfond att stimulera en sådan utveckling. Inom ramen för givna anslag bör regeringen uppdra åt fonden att särksilt beakta denna arbetsuppgift. På den förra regeringens uppdrag redovisade en utredning om effekterna av ökad användning av skogsavfall och torv som bränslen. Bland de positiva effekterna kan nämnas ökad sysselsättning. Ca 1 000 arbetstillfällen skulle kunna skapas. Närmare hälften av länets oljeförbrukning skulle då kunna ersättas med inhemska bränslen. Därtill kommer positiva effekter för skogsvården. Länets verkstadsindustri bedöms dessutom få goda möjligheter att utveckla och tillverka utrustning för tillvaratagande, förädling och förbränning av dessa energivaror. På grundval av denna utredning har fattat beslut om ett utvecklingsprogram för ökad produktion och användning av inhemska bränslen i länet. Vissa statliga initiativ och beslut är nödvändiga för att underlätta för länet att förverkliga detta program. I annan motion från föreslås att den statliga oljeersättningsfonden skall fortsätta sin verksamhet och även ges i uppdrag att ge stöd till användning av torv som bränsle. Vidare bör regeringen uppmanas att påskynda teknikutvecklingen vid förbränning av inhemska fasta bränslen samt förelägga förslag till ny energibeskattning. Samtliga dessa åtgärder skulle underlätta för att förverkliga programmet för bättre utnyttjande av egna energiråvaror. i har genom sin medverkan i den mittnordiska olje- och gasgruppen haft möjlighet att nära följa utvecklingen inom den norska olje- och gasverksamheten. har därvid aktivt verkat för att projekteringen av gasledning från till kontinenten skulle samordnas med projektering av ledning från Haltenbanken utanför Tröndelag. Vid session förklarade sig både den dåvarande svenska och den norska regeringen positiva till en sådan samordning. fick senare i uppdrag att också förprojektera denna eventuella ledning. i har vidare begärt att den i skulle ta initiativ till och aktivt driva en utredning som behandlade den norska oljeverksamhetens betydelse för det industriella samarbetet inom Mittnorden. En motsvarande utredning har utförts av för . har uttalat att en sådan utredning lämpligen bör utföras på bilateral bas mellan och . Regeringen bör därför nu ta initiativ till en utvecklings- och konsekvensutredning avseende regionala effekter av vidgad oljeverksamhet i Mittnorge. Länets geografiska närhet till den norska marknaden och en från norsk synpunkt intressant företagsstruktur gör att förutsättningarna för framgång inom offshore bör vara stora för länets företag. Länsorganen har med anledning härav stött och aktivt medverkat i olika projekt för att nå denna nya marknad. Som exempel på detta kan nämnas bildandet av en företagssamverkansgrupp för verkstadsföretag i samt det påbörjade samarbetet mellan ett norskt engineeringföretag och några västernorrländska verkstadsföretag. Det är angeläget att regeringen aktivt stöder dessa strävanden till företagssamverkan. Det kan ske såväl bilateralt som inom organen för nordiskt samarbete. För länsorganens medverkan i detta samarbete krävs vissa medel. beräknar medelsåtgången till . bör uttala att länet ges dessa medel. I länsrapport har redovisat också ett stort antal utvecklingsidéer som samarbetsprojekt som staten bör ge sitt aktiva stöd. Särkilt bör nämnas projektet med benämningen Lätta konstruktioner. arbetar en grupp inom MoDo och SJ med att fräscha upp de gamla kalkylerna för projektet om ett industrispår till . Ett industrispår till blir allt mer angeläget. Det stora skogsindustrikombinatet i är bland största. har fabriken fått en stor del av vedråvaran från mellersta och . Det har skett via havsbogsering av virket. Genom förändringar i tillgången på vedråvara och kraftigt höjda kostnader för sjötransport har den trafiken minskat. finns emellertid behov av virke söderifrån. Detta virke kan med fördel gå på järnväg. Likaså kan ett ökat uttag av virke från norra delarna av landet fraktas med järnväg. Upprustningen av ForsmoHotingbanan underlättar sådana transporter. Redan nu tas stora mängder via den bandelen på järnväg till företagets fabrik i . Ett industrispår till gagnar inte endast MoDo. Det skulle också öka Ö-viksområdets attraktionskraft för lokalisering av ytterligare industriell verksamhet. Det finns gott om mark för industrier utmed spåret. Området kring är i den fysiska riksplaneringen avsatt för tyngre miljöstörande industri. Den ovan nämnda arbetsgruppens studier bör mot den här bakgrunden påskyndas. Inte minst av akuta sysselsättningsskäl borde det vara angeläget att detta projekt började förverkligas. Med hänvisning till ovanstående hemställs* 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utvecklingen av skogsindustrin i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande utvecklingsfondens stöd till småföretag inom den träbearbetande sektorn, 3. att uttalar att regeringen bör ta initiativ till en svensknorsk utredning om regionala effekter av vidgad oljeverksamhet i Mittnorge. *Se även motionerna 1982/83:2181-2182