ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G6021048 · 1983-01-21 00:00:00 — Motion 1982/83:1048 Det regionalpolitiska stödet till är ett typiskt industrilän. En tredjedel av den förvärvsarbetande befolkningen är verksam inom industrin. Problemet för länet har alltmer visat sig vara att det saknas småföretag. Förvisso finns det flera och bra sådana men inte tillräckligt många för att ha en rimlig balans inom näringslivet både vad avser storlek och bransch. 1960-talets ensidiga satsning på stordriften utgör ett stort bekymmer för . Jag är angelägen understryka att länet ingalunda har för många stora företag. Vi har för få små. Det torde numera vara känt i stora delar av landet att minskat sin befolkning med över 3 000 personer eller under det att landets folkmängd ökat . Genom den kraftiga utflyttningen går ålderssammansättningen mot allt högre åldersklasser. Kraftiga strukturförändringar inom industrin tillsammans med långa konjunktursvackor har inneburit att uppemot 5 000 arbetstillfällen försvunnit från länet . Inte då beslutade om utlokalisering av statliga verk kom i fråga. Den typen av tjänster hade varit en välkommen förstärkning och komplettering av arbetsmarknaden. Situationen är ytterst besvärlig. Inget annat län uppvisar högre antal arbetslösa på varje ledig plats, 37 stycken mot rikets genomsnitt på 14 stycken. Trots att det har gjorts en hel del för att komma till rätta med problemen ser arbetsmarknaden ut som den ovan beskrivits. 1981-1982 har t. ex. medel anvisats så att byggandet av väg 29 kunde komma i gång efter att ha varit klar för start . Bortemot 20 milj. kr. har tilldelats vägbyggen i östra så att byggandet av vid Vedeby har kommit i gång. Till kustbanan har och anslagits ca 20 milj. kr. för att kunna påbörja den upprustning som erfordras inför en elektrifiering. Den förra regeringen beviljade vidare regionalpolitisk! stöd för uppförande av industrihus i såväl som i . Enligt min mening måste, från den nuvarande regeringens sida, en fortsättning följa när det gäller satsningar av skilda slag i . Någon annan väg finns inte i det omedelbara perspektivet. Det gäller både ordinarie anslag och beredskapsmedel. Genom beslut av den avgående regeringen har länet fått möjligheten att 1* 1982/83. bilda Blekinge-Invest sorn i första hand riktas till de mindre företagen. Detta måste anses som en början av ett arbete på lång sikt. Det är angeläget med ett engagemang från länets befolkning när det gäller att lösa problemen och detta bör också vara vägledande i fortsättningen. Det regionalpolitiska stödet bör utvecklas så att problemens art och omfattning är vägledande för insatserna och inte en orts geografiska läge. Industrihuset i är ett exempel. Det är angeläget att riksdagsbeslutet om en generös tillämpning av regionalpolitisk stöd till följs enligt beslutets intentioner. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om olika stödåtgärder i .
mot · G6021049 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83:1049 och av de statliga förordnandepensionerna Systemet med de statliga s. k. förordnandepensionerna är osmakligt och oacceptabelt ur rättvisesynpunkt. I ett avgjort fall om förordnandepension beslutades att till förre riksbankschefen utge pension om . , penningvärde, till dess att han uppnår normal pensionsålder, dvs. Samma typ av pensionsförmåner innehar höga statliga tjänstemän som generaldirektörer m. fl. Grunden för dessa osmakliga pensionsförmåner återfinns i avtal och förordningen om förtroendepension (1959:287). I det aktuella fallet hade uppdraget innehafts . Därefter avbröts förordnandet med anledning av regeringsskiftet. Med förordnande är dessa samhällets toppar berättigade till pensioner som för det övervägande flertalet av folket ter sig som astronomiska. Och detta trots att de har kvar i aktiv tjänst innan de uppnår ordinarie pensionsålder. De är dessutom oftast garanterade höga och välbetalda tjänster. I de fall där tjänster, efter ett dylikt upphört förordnande, erhålles på den s. k. öppna marknaden görs heller inga avräkningar - reduktioner - av den utgående statliga förordnandepensionen. Vid eventuell fortsatt statlig tjänst görs s. k. samordning - dvs. en reducering av pensionsbeloppet i förhållande till utgående lön. I vissa fall kan systemet ha ett berättigande. Det är när vederbörande av något skäl inte skulle erhålla ny tjänst. Dessa fall är dock så sällsynta att en översyn av hela systemet med förordnandepensioner borde göras. Med hänvisning till det anförda föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande översyn av det statliga systemet med förordnandepension. (vpk) (vpk)
mot · G6021053 · 1983-01-22 00:00:00 — Motion 1982/83:1053 m. fl. Föreslagna oljeprishöjningar för inland Den socialdemokratiska regeringen har föreslagit att det utjämningsstöd på 20 milj. kr. som utgått till inland för utjämning av oljepriset inte längre skall utgå. Detta gör för eldningsolja i högsta utjämningsklass . Utjämningen av oljepriset infördes av regeringen för att befolkningen i inland inte skulle ha avsevärt högre oljekostnader än de människor som bor i stora befolkningscentra. Den socialdemokratiska regeringens förslag innebär att pengarna i stället skall gå till länsstyrelserna och det är ett slag i ansiktet på de människor som relativt sett har de högsta uppvärmningskostnaderna. Förstärkning av anslaget till länsstyrelserna bör enligt vår mening ske med andra medel. Enligt vår mening måste utjämningsstödet utgå även fortsättningsvis. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att avslå den socialdemokratiska regeringens förslag om höjda oljepriser för befolkningen i inland. () P. O. () minab/gotab 1983 73480
mot · G6021059 · 1983-01-21 00:00:00 — 1982/83 1059-1067 Motion 1982/83:1059 Inrättande i av en permanent excerperingscentral Närmare 20-talet kvinnor har beredskapsarbete vid excerperingscentralen i , inland. Vid excerperingscentralen utförs viktigt grundarbete för genetisk-genealogisk forskning. Utdrag görs ur källmaterial som sedan databehandlas. Detta material ligger sedan till grund för forskning inom skilda områden, främst inom medicin. Det arbete som utförs vid excerperingscentralen är således ytterst betydelsefullt för samhället på många områden. Den personal som arbetar vid centralen har oroats av uppgiften att AMS, som är huvudman för verksamheten, vill flytta över huvudmannaskapet till annan huvudman och för sin del inte är beredd att anslå medel för verksamheten efter . Med hänsyn till verksamhetens inriktning och den permanenta karaktär verksamheten numera har, anser AMS att något organ under är mera lämpat att vara huvudman för excerperingscentralen i . Verksamheten vid excerperingscentralen i är ytterligt värdefull för forskning på många områden och då främst inom medicinen. Starka skäl talar för att något organ under bör bli huvudman för verksamheten vid excerperingscentralen och att denna permanentas. För det lilla inlandssamhället är verksamheten vid excerperingscentralen av största betydelse från sysselsättningssynpunkt. Ersättningsjobb för 20-talet kvinnor, som om excerperingscentralen läggs ned blir arbetslösa, går inte att uppbringa. Om verksamheten skulle läggas ned blir följden att samhället står kvar med höga kostnader för arbetslösheten, för att friställa och utan att ha fått ett värdefullt arbete för forskningen utfört. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att verksamheten vid excerperingscentralen i skall ges permanent karaktär samt att denna inordnas under . 1 1982/83.
mot · G6021061 · 1983-01-21 00:00:00 — Motion 1982/83:1061 m. fl. Utvidgad rätt att bygga i glesbygd Rätten att själv kunna bestämma sin bostadsort och den boendeform som passar är viktig. Detta gäller inte minst för de människor och familjer som önskar bosätta sig på landsbygden. För många är det naturligt att kunna bygga ett hus på föräldrarnas gård, även om man har sin utkomst av annan verksamhet. Detta är också positivt för kontakten mellan generationerna. Andra vill bosätta sig på landsbygden för att komma i närheten av naturen och därigenom kunna tillgodogöra sig de fördelar som detta medför. Oaktat vad motivet är måste det framstå som en rättighet att kunna välja huruvida man vill bo på landet eller i tätortsmiljö. I alltför många fall hindras glesbebyggelse utifrån skiftande motiv. Krångel och byråkrati möter dem som ansöker om byggnadslov utanför planlagda områden. Politiska motiv, som för den enskilde upplevs som konstiga, kan lägga hinder i vägen för genomförande av önskemål i boendet. Byggnationen hindras också med motiveringen att det inte skall vara ytterligare utfarter till allmän väg. Detta är en märklig motivering, eftersom just den allmänna vägen ute i glesbygden är till för att betjäna de boendes behov. Den som vill bygga kan bli anvisad plats på ett område som inte passar vederbörande bara därför att en redan befintlig utfart skall utnyttjas. Det är nödvändigt att rätten att bygga och bo på landsbygden ges ett lagstadgat skydd. Den enskildes rätt på detta område bör återigen klart framgå av byggnadslagstiftningen. I vissa fall kan allmänna intressen motivera ett avslag på byggnadslovsansökan. Ett sådant avslag måste då från sida klart kunna motiveras. Avslag på sådan byggnadslovsansökan måste ses som klart undantag, och rätten att bygga på landet måste vara huvudregel i lagstiftningen. Med anledning av ovanstående hemställs att hos regeringen begär förslag om ändring i byggnadslagstiftningen så att rätten att bygga och bo utanför planlagda områden blir klart fastställd. () ()
mot · G6021061u · 1983-01-21 00:00:00 — Motion 1982/83:1061 m. fl. Utvidgad rätt att bygga i glesbygd Rätten att själv kunna bestämma sin bostadsort och den boendeform som passar är viktig. Detta gäller inte minst för de människor och familjer som önskar bosätta sig på landsbygden. För många är det naturligt att kunna bygga ett hus på föräldrarnas gård, även om man har sin utkomst av annan verksamhet. Detta är också positivt för kontakten mellan generationerna. Andra vill bosätta sig på landsbygden för att komma i närheten av naturen och därigenom kunna tillgodogöra sig de fördelar som detta medför. Oaktat vad motivet är måste det framstå som en rättighet att kunna välja huruvida man vill bo på landet eller i tätortsmiljö. I alltför många fall hindras glesbebyggelse utifrån skiftande motiv. Krångel och byråkrati möter dem som ansöker om byggnadslov utanför planlagda områden. Politiska motiv, som för den enskilde upplevs som konstiga, kan lägga hinder i vägen för genomförande av önskemål i boendet. Byggnationen hindras också med motiveringen att det inte skall vara ytterligare utfarter till allmän väg. Detta är en märklig motivering, eftersom just den allmänna vägen ute i glesbygden är till för att betjäna de boendes behov. Den som vill bygga kan bli anvisad plats på ett område som inte passar vederbörande bara därför att en redan befintlig utfart skall utnyttjas. Det är nödvändigt att rätten att bygga och bo på landsbygden ges ett lagstadgat skydd. Den enskildes rätt på detta område bör återigen klart framgå av byggnadslagstiftningen. I vissa fall kan allmänna intressen motivera ett avslag på byggnadslovsansökan. Ett sådant avslag måste då från sida klart kunna motiveras. Avslag på sådan byggnadslovsansökan måste ses som klart undantag, och rätten att bygga på landet måste vara huvudregel i lagstiftningen. Med anledning av ovanstående hemställs att hos regeringen begär förslag om ändring i byggnadslagstiftningen så att rätten att bygga och bo utanför planlagda områden blir klart fastställd. () ()
mot · G6021063 · 1983-01-21 00:00:00 — Motion 1982/83:1063 Handikappanpassningen av offentliga myndigheters lokaler Vid nybyggnad och mera omfattande ombyggnad av byggnader finns det krav i byggnadsstadgan och tillämpningsbestämmelserna till denna att byggnader och lokaler skall göras tillgängliga för handikappade. För de befintliga byggnader som inte blir föremål för någon större ombyggnadsåtgärd ställs däremot inte sådana krav. Andelen byggnader som byggs om och handikappanpassas omfattar endast någon procent av det totala beståndet. Många offentliga lokaler eller som det står i byggnadsstadgan lokaler till vilka allmänheten äger tillträde ägs eller nyttjas av statliga myndigheter men kan inte besökas eller användas av en handikappad. De är av skilda slag, undervisningslokaler, kulturella lokaler, domstolslokaler, postkontor osv. För en enda typ av befintliga byggnader, terminaler för kollektivtrafik, har dock beslutat att de skall handikappanpassas oberoende av om de av andra skäl skall byggas om eller ej. I detta sammanhang kan nämnas att flera kommuner - ofta som beredskapsarbete - gjort inventeringar av tillgängligheten för handikappade till sina egna lokaler. Som en följd av detta har man gjort en angelägenhetslista över dessa liksom förslag till förbättringar. Vid ekonomiskt lägliga tillfällen, ibland som beredskapsarbeten, har man sedan åtgärdat eller avser att åtgärda byggnaderna. Åtgärderna består mestadels av installation av hiss, komplettering av ramper, vidgning av dörröppningar, förbättring av vägvisningen för personer med nedsatt syn etc. Jag föreslår därför att berörda statliga myndigheter - i första hand - uppmanas göra motsvarande inventeringar för sina byggnader och i samråd med handikapporganisationerna - på både central och lokal nivå - göra en prioriteringslista över lämpliga, angelägna åtgärder. När det gäller förhyrda lokaler bör man ha som princip att endast hyra handikappanpassade sådana samt om man nu hyr lokaler som inte är handikappanpassade sträva efter att flytta från dessa. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en förbättrad tillgänglighet för handikappade i offentliga myndigheters lokaler.
mot · G6021064 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83:1064 m. fl. Omprövning av beteckningsreformen för fastighetsregistrering I bilaga 13 till årets budgetproposition har avdelats ett stort utrymme åt fastighetsbeteckningsreformen. Föredragande statsrådet anser att reformen i sin nuvarande form är i stort sett rationell. När reformen bedöms långsiktigt går meningarna bland remissinstanserna isär i huvudsak endast i delfrågan som gäller om registerområdet skall utgöras av kommun eller socken. Jag anser för min del att stor vikt bör fästas vid det som lantmäteriverket anför om att beteckningarna bör vara enhetliga och standardiserade. Detta kan inte uppnås vid en återgång till socken som registerområde med mindre än att beteckningarna ändras i de län där reformen redan har genomförts. anförs att även om kostnaderna för reformen därefter minskar jämfört med dagens kostnader, skulle ändringen totalt sett medföra en merutgift för staten. Vi har återgivit dessa delar av föredragandens överväganden därför att de, på sitt sätt, visar nuläget i ett nötskal. Dels visar de att en felaktig föreställning beträffande beteckningarnas enhetlighet tas till intäkt för att gå vidare utan kursändring. Dels visar de att staten är beredd att gå vidare i fullt medvetande om att kostnaderna för reformen totalt sett blir lägre vid en ändring medan statens utgifter, på grund av den situation man försatt sig i, kan bli högre. Detta vill inte vi kalla för en rationell reform. I motion 1981/82:1998, samt i motioner , har vi påvisat att hela beteckningsreformen nu framstår som onödig dels därför att de ursprungliga motiven för den nu är giltiga, dels därför att samtliga kostnader för samtliga parter blir betydligt större än någonsin fått redovisat för sig. Vi finner ingen anledning att upprepa våra tidigare framförda argument här utan hänvisar endast till dem. De utredningar lantmäteriverket utfört och som föredraganden baserar sina överväganden på jävar icke våra ståndpunkter; de snarare understryker dem. Den felaktiga föreställningen att ett genomförande av reformen skulle medföra enhetliga beteckningar över hela landet har utgjort grund för att ta med kostnader för en återgång till tidigare ordning i de kommuner där reformen genomförts. Detta har gjort en dålig kostnadsbild ännu sämre. Vår uppfattning kvarstår att även kostnadsskälen gör att reformen bör omprövas. Sannolikt kan tiotals, eller kanske över 100, miljoner i onödiga kostnader undvikas. De kontakter vi haft med människor inom de områden där reformarbetet pågår ger oss den klara uppfattningen att motståndet och kritiken snarare ökar än minskar. Remissyttranden över lantmäteriverkets utredningsförslag indikerar också att den inte är önskvärd för andra än de berörda statliga centralmyndigheterna. Mot bakgrund av det anförda anhålles 1. att hos regeringen hemställer om att beteckningsreformens genomförande enligt nuvarande riktlinjer avbryts, 2. att hos regeringen hemställer om att en skyndsam översyn görs av riktlinjerna för beteckningsreformen för att uppnå förenklingar och besparingar. () () () () ()
mot · G6021065 · 1983-01-21 00:00:00 — Motion 1982/83:1065 m. fl. är flergenerationshushållen ovanliga, konstaterar en artikelförfattare i tidningen . av befolkningen bor i hushåll med tre generationer enligt SCB:s undersökning om levnadsförhållanden 1976Ensamhet och gemenskap (rapport 18, SCB 1980). har dessutom utfört en undersökning, benämnd Flergenerationsboende, och diskuterar frågan hur samhället och bostadsproduktionen skall kunna medverka till att generationerna kan bo nära varandra. En enkätundersökning i har tagit reda på hur vårt nuvarande bostadsbestånd fungerar, sett ur flergenerationsperspektivet, och en liknande undersökning genomfördes i . avlämnade motioner i detta ämne under riksmötena /80, 1980/81 och 1981/82 får alltså instämmande från allt flera håll i samhället. Argumenten för flergenerationsidén blir fler, men hindren i form av gällande statliga lånebestämmelser ligger kvar. En översyn av dessa behöver uppenbarligen göras, innan sekundära hinder -1, ex. de i bostadsbeståndet kan attackeras i pågående stadsförnyelseprocesser. Med hänvisning till anförd argumentering för såväl sociala som samhällsekonomiska motiv i tidigare motioner hemställs att hos regeringen begär en översyn av gällande statliga bostadslånebestämmelser i syfte att underlätta möjligheterna till ett ökat generationsboende. () ()
mot · G6021066 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1066 m. fl. Folkrörelserna har behov av lokaler. F. n. föreligger framskjutna planer för en byggnation på tillsammans nära . Enligt en tumregel lär detta kunna ge arbete åt ungefär 2 000 personer. Vi har f. n. stor arbetslöshet, inte minst inom byggnadssektorn. I socialdemokratins program Framtid för har byggnadssektorn särskilt angivits som lämplig för investeringar för att få hjulen att rulla igen. Här föreligger således två intressen som med fördel skulle kunna giftas" ihop. Därtill kan läggas, att enskilt kapital vid sådan byggnation också mobiliseras och att statens insatser därför i vissa fall ger särskilt stor utdelning. Regeringen föreslår också i budgetpropositionen (bil. 13, , s. 67-68) att bidraget till upprustning av allmänna samlingslokaler vidgas med 10 milj. kr. och således fastställs till 24 milj. kr. Därtill gör regeringen ett tillägg med innebörd, att bör medge regeringen att överskrida ramen för anslaget om det behövs av sysselsättningsskäl. Bidrag till anskaffande av lokaler för trossamfund lämnas över (bil. 15 s. 73). En ökning föreslås från . till , alltså med . Det föreligger f. n. ansökningar hos trossamfundens till en byggkostnad av bortåt 50 milj. kr. Vi föreslår inte någon uppräkning av statsbidraget, men vi vill föreslå att ger ett liknande bemyndigande som skett i fråga om allmänna samlingslokaler. Regeringen bör ta upp en diskussion med trossamfunden om ökad byggnation för att därigenom öka sysselsättningen. Med hänvisning till det anförda anhåller vi att beslutar bemyndiga regeringen att, i likhet med vad som skett i fråga om allmänna samlingslokaler, överskrida anslaget till anskaffande av byggandet av lokaler för trossamfund om det behövs av sysselsättningsskäl. () ()
mot · G6021069 · 1983-01-24 00:00:00 — m. fl. Överförande till riksnätet av järnvägslinjen Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1982/83:1068 hemställer att enligt motion 1982/83:1068 som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående järnvägslinjen . () () () ()
mot · G6021071 · 1983-01-21 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:1070 hemställs att beslutar att studiemedelsbeloppet fr. o. m. skall höjas till av allmänna basbeloppet. () () () () () () () () mlnab/gotab 1983 73483
mot · G6021073 · 1983-01-21 00:00:00 — Motion 1982/83:1073 Sjukförsäkringen vid privat sjukvård Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1982/83:1072 hemställer att som sin mening ger regeringen till känna att sjukförsäkringssystemet bör gälla fullt ut även för privata alternativ inom sjukvården.
mot · G6021074 · 1983-01-21 00:00:00 — Motion 1982/83:1074 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:1072 hemställer att som sin mening ger regeringen till känna att ett direkt stöd till den enskilde är att föredra framför subventionering av offentlig barnomsorgsverksamhet.
mot · G6021076 · 1983-01-21 00:00:00 — m. fl. EG:s subventioner på tomater och äpplen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:1075 hemställer att beslutar som sin mening ge regeringen till känna att en undersökning omgående gör igångsättas i syfte att eliminera EG:s subventioner på tomater och äpplen. () ()
mot · G6021078 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83:1078 Ersättning av kommunala medel för barns rättegångskostnader i vissa fall Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:1077 hemställs att uttalar sig för en , innebärande att barn genom ändrig i kommunallagen får möjlighet att driva mål av allmänt intresse utan att därför drabbas av stora kostnader och hemställer hos regeringen om förslag härom. (vpk) (vpk) minab/gotab 1983 73487
mot · G6021080 · 1983-01-21 00:00:00 — Motion 1982/83:1080 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:1079 hemställs att uttalar sig för att sjösäkerhetsrådet och de frivilliga nykterhets- och motororganisationerna tillförs resurser för ökade informationsinsatser för förebyggande av sjöonykterhet. () () 1* 1982/83.
mot · G6021084 · 1983-01-21 00:00:00 — och i Kooperativ verksamhet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:1083 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i övrigt anförs i motionen om kooperativ verksamhet.
mot · G6021086 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83:1086 m. fl. Minskning av visst anslag till länsstyrelserna Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:1085 hemställer att avslår regeringens hemställan vad avser medelstillskott om 3 milj. kr. under anslagsposten Regeringens disposi tion, länsstyrelserna, . () () () () () () () () () () () () minab/gotab 1983 73486
mot · G6021088 · 1983-01-21 00:00:00 — Motion 1982/83: 1088 m. fl. Handikappanpassningen av de kollektiva färdmedlen Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1982/83:1087 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen beträffande ett fullföljande av handikappanpassning av de kollektiva färdmedlen. () () () () ()
mot · G6021090 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83: 1090 m. fl. Arbetsmedicinska och arbetsmiljötekniska universitetsinstitutioner, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:1089 föreslås 1. att hos regeringen hemställer om förslag som innebär att högskoleanknuten utbildning organiseras för skyddsombud som erbjuds full lön , 2. att hos regeringen hemställer om förslag som innebär att arbetsmedicinska och arbetsmiljötekniska universitetsinstitutioner inrättas vid samtliga medicinska resp. tekniska fakulteter, 3. att hos regeringen hemställer om förslag som innebär att en arbetsmedicinsk grundkurs omfattande minst införs i läkarutbildningen. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G6021091 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83: 1091 m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:1089 föreslås att hos regeringen hemställer om förslag som innebär att försäkringsinstanserna ges resurser och direktiv att skyndsamt behandla arbetsskadeanmälningarna så att beslut normalt kan fattas från anmälningsdagen. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)