ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G602978 · 1983-01-21 00:00:00 — m. fl. Överförande till riksnätet av m. fl. Efter initiativ från har ställt sig bakom kravet på upprustning av . trafikpolitiska beslut innebar ett steg på vägen mot en fungerande inlandsbana. De delar av som ännu ej ingår i det svenska riksnätet samt bibanorna Hoting-Forsmo, , bör enligt vår mening hänföras dit. Ett fredsförband har lokaliserats till , K 4. Detta har skett av bl. a. regionalpolitiska skäl. Goda kommunikationer är ett krav som med rätta ställs från dem som tjänstgör vid fredsförbandet. Här spelar en viktig roll. Ur beredskapssynpunkt finns det skäl som starkt talar för betydelse med de stora avstånd som finns i denna region. transporteras timmer och timmerprodukter från sågverk och träförädlingsindustrier med som viktigaste transportväg. Även för torvtillverkning och distribution kommer att få stor betydelse. Ökande biljettintäkter visar på en ökande resandeström; här ingår även turisterna som en betydande del. har av dessa skäl en stor betydelse som en väl fungerande kommunikationsled. Med hänvisning till det anförda vill vi hemställa att beslutar att hela samt bibanorna och hänförs till SJ:s riksnät fr. o. m. /84. P. O. () ()
mot · G602983 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83:983 Bibehållande av motorvagnstrafiken på vissa järnvägssträckor i Enligt uppgifter planerar att dra in ett stort antal motorvagnsturer i bl. Det handlar i första hand om sträckorna samt . Bakom detta beslut från SJ ligger en skrivelse med rubriken och där följande bör uppmärksammas: ... riksnätets A-del skall rensas från tåg som huvudsakligen är av regionalt!lokalt intresse och som inte är företagsekonomiskt lönsamma. SJ:s motiv för dessa betydande försämringar av kollektivtrafiken är alltså strikt företagsekonomiska. Utförda mätningar visar enligt SJ på ett för lågt resandeunderlag. Noteras bör också att dessa mätningar utfördes före det att länskortet gavs tåggiltighet. Om SJ:s planer verkställs, innebär detta att sammanlagt åtta motorvagnsturer slopas. Detta är helt oacceptabelt. Den spårbundna trafiken har en stor regionalpolitisk betydelse inte minst för skogslänen. De lönsamhetsberäkningar som ligger till grund för nedläggningsbeslut kan inte godtas. Miljö-, hälso- och driftskostnader måste räknas och ställas mot landsvägstransporter. Det betonas ständigt och jämt betydelsen av en ökad satsning på kollektivtrafiken, inte minst den spårbundna. Om ansvariga beslutsfattare menar allvar med sådana uttalanden, bör man också i praktiskt handlande visa detta. Tyvärr sker inte detta, om SJ:s planer på att försämra den regionala tågtrafiken bl. a. i sätts i verket. Ett realistiskt krav är att SJ skall ha ansvaret för all tågtrafik, också den regionala. Vidare bör den nuvarande trafikens - person- och godstransporter - omfattning bibehållas och utökas. Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar att den nuvarande regionala tåg- och motorvagnstrafiken i bibehålls och utökas och ger detta regeringen till känna.
mot · G602984 · 1983-01-24 00:00:00 — Överförande till riksnätet av järnvägslinjen Bandelen fördes i samband med trafikbeslut till övriga ersättningsberättigade linjer dvs. sådana linjer som skall prövas för nedläggning eller alternativt övertas av den regionala huvudmannen för länstrafiken. firade bandelen sitt 80-årsjubileum, men har varit i SJ:s ägo enbart . var banan i privata händer. Just nu är banans nordligaste delar under upprustning i den troliga avsikten att behålla banan enbart som ett industrispår främst på sträckan . De tre kommunerna har låtit verkställa en seriös utredning av persontrafikfrågan. Denna utredning, som visar att järnvägstrafik blir fördelaktigare än busstrafik ur ekonomisk synpunkt, framhåller dessutom att tågtrafiken ger bättre service åt resenärerna. Till saken hör att vägnätet är dåligt i det aktuella området. Det är förvånande att SJ nu förbereder nedläggning av persontrafiken som dock är ganska livlig med såväl skolresor till och från gymnasiet i som en hel del arbetsresor. Enligt min mening borde banan tillföras riksnätet och aktivitet utvecklas för att stimulera till ökat tågresande. De stigande bensinpriserna ökar förutsättningarna för kollektivtrafiken. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående bandelen .
mot · G602985 · 1983-01-24 00:00:00 — Länstrafikföretagens tillkomst och riksdagsbeslut om en ny trafikpolitik har inneburit förändringar av huvudmannaskapet. Kostnadsansvaret för lokaltågtrafik flyttas över på härav berörda kommuner/kommunalförbund/länstrafikföretag. Så har skett i exempelvis Stockholms-, Malmö- och . Fastställande av kostnadsnivå, redovisning av underlagsmaterial och överenskommelse av standardnivå medför komplicerade och segslitna förhandlingar med SJ. Förhandlingar som återkommer inför varje avtalsperiods utgång. Utmärkande för dessa förhandlingar är parternas starkt skiljaktiga uppfattningar om kostnadernas fördelning parterna emellan. En principiell svaghet i förhandlingsunderlaget är bristen på totalekonomisk/samhällsekonomisk beräkningsgrund. Detta framgår bl. a. av de förhandlingar som har förts och förs angående lokaltågtrafiken Göteborg-Lerum-Alingsås. Ur SJ:s interna bedömning synes det vara mest lönsamt att föra över den spårbundna trafiken till bussar. Berörda kommuner vill behålla lokaltågen. Förhandlingar av detta slag skulle väsentligen underlättas om parterna som underlag hade tillgång till en samhällsekonomisk helhetssyn. I en sådan skall ingå element som ökade kostnader vid övergång till busstrafik, resandeutveckling vid förändring av färdmedel, importberoendets förändring med färdmedel, med färdmedlen varierande värden på olycksfrekvens, energiförbrukning, luftföroreningar och buller - samtliga med samhällsekonomiska konsekvenser. Kostnadsfördelning sker därefter enligt principen att staten/statligt företag bär kostnaderna för de delar som ingår i ett totalt samhällsintresse medan övrigt belastar den regionale/lokale trafikhuvudmännen. I anslutning till framtagandet av en totalekonomisk kalkyl bör även övervägas möjligheten att få vissa i sammanhanget nödvändiga eller önskvärda arbeten utförda i samarbete med AMS. Om lokaltågtrafiken skall, även fortsättningsvis, bestå anser SJ det nödvändigt med en ombyggnad av perronger m. m. vid stationerna utmed sträckan. Detta ger arbetstillfällen och bidrar till minskad arbetslöshet. Samhällsekonomiskt är det då betydelselöst om pengarna går via AMS eller direkt till SJ. I senare fallet minskar belastningen för AMS med motsvarande belopp. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär en skyndsam utredning av hur en fördelning skall ske på samhällsekonomisk grund av kostnaderna för lokaltågtrafik, varvid även skall övervägas ianspråktagandet av AMS-medel för vissa förbättringsåtgärder.
mot · G602986 · 1983-01-24 00:00:00 — Per Stenmarck m. fl. Förbättrade möjligheter för lokalradion att ge väderinformation Alltsedan januari 1979 pågår förhandlingar mellan lokalradion och . Frågan gäller lokalradions möjligheter att snabbt få väderprognoser tillgängliga och de ersättningar som skall betalas för dessa. I den föregående budgetpropositionen (prop. 1981/82:100 bil. 9) gavs en redogörelse för hur överläggningarna utvecklats. I därpå följande regleringsbrev ställdes . till förfogande att användas för att underlätta omprioriteringar inom det totala informationsutbudet i radio och TV. bör tillse att en överenskommelse träffas mellan , och om väderrapportering i lokalradion. I samband med detta uppdrog regeringen åt att se till att en överenskommelse träffades med radion. En sådan överenskommelse var en förutsättning för att skulle få disponera de anvisade medlen. Bristfällig väderinformation från lokalradion riskerar att ställa till stora problem. Framför allt är detta fallet i de södra delarna av landet, där väderomslagen ofta är snabba. Den s. k. svarta halkan är förrädisk och många olyckor inträffar . Lokalradion har möjlighet att bryta en pågående sändning för att snabbt informera om väderomslag. Radio gjorde 72 sådana inbrytningar enbart , varav 27 gällde halka och snö. Allas uppfattning är att detta räddat människoliv. Om väderinformationen från fungerat, så hade sannolikt ännu fler olyckor kunnat förhindras. Med stöd av det ovanstående hemställer vi att begär att regeringen vidtar sådana åtgärder att lokalradion erhåller nödvändig väderinformation från . PER STENMARCK (m) () ()
mot · G602987 · 1983-01-24 00:00:00 — har kampen för bevarandet av järnvägssträckan pågått. I har ett antal motionsyrkanden ställts om upprustning och breddning av banan. Den här järnvägslinjen tillhör det fåtal smalspåriga linjer som fortfarande trafikeras. Givetvis är förhoppningen att trenden skall vända och att trafikintensiteten skall öka. Men om inget positivt inträffar är banan dömd att försvinna. Det som inte underhålls och utvecklas går obönhörligen åt andra hållet. Vad kan då göras för att vända trenden och rädda banan? Enligt vårt förmenande finns här mycket av såväl trafikbehov som kulturintressen att ta till vara. När vi för fram tanken på en trafik, vilken klassificeras som museijärnvägstrafik, avser vi en kompletteringstrafik under sommarens turistsäsong. Det torde vara lämpligt att införa en sådan trafik på bansträckan i första hand. Här finns den orörda Smålandsnaturen med alla sina vackra sjöar, berg och dalar. Bygden har också en levande historia. Det var här Dackefejden utkämpades. Det var från de här trakterna som smålänningarna utvandrade till det stora landet i väster. Ja, här finns allt vad en turistchef kan önska sig när han/hon skall sammanställa turistbroschyren och locka turister till regionen. Museijärnvägarna är en betydande turistnäring. De besöks totalt av ca 150 000-200 000 personer . Eftersom många museijärnvägar går genom trakter med ganska få arbetstillfällen och litet befolkningsunderlag för butiker etc., är deras publik ett viktigt tillskott till omsättningen. Sträckan , som mäter , behöver inte av den kulturintresserade turisten avverkas i ett sammanhang. Orter som och ger möjligheter till övernattningar, varifrån man sedan kan göra intressanta utflykter till olika mål. SJ borde i samråd med turistnäringen i län kunna presentera förslag till en kompletterande museijärnvägstrafik under turistsäsong på bandelen . Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om en kompletterande museijärnvägstrafik under turistsäsong på bandelen .
mot · G602988 · 1983-01-21 00:00:00 — Månadskorts giltighet på järnvägslinjen Ökade drivmedelspriser, krav på förbättrad trafiksäkerhet och bättre trafikmiljö är några av de faktorer som påverkat utvecklingen mot en ökad satsning på en väl fungerande och serviceinriktad kollektivtrafik. startades de s. k. pågatågen med uppgift att underlätta pendeltrafiken för boende i Helsingborg-Landskrona-Eslöv-Lund-Malmöområdet. De av SSK/NSK drivna tågen har helt tagit över trafiken utefter den västra delen av länet och det är endast linjen som trafikeras också av SJ. För åtskilliga resande på denna senare sträcka har servicen försämrats. månadskort gällde på samtliga tåg medan de nu skilda biljettsystemen omöjliggör utnyttjande av tåg från annat trafikbolag. För att förbättra servicen borde någon form av överenskommelse kunna träffas, i likhet med vad som skett i mellan danska statsbanorna och lokaltrafik, för att möjliggöra att resande med färdbevis gällande det nya trafikbolaget skulle få möjlighet att utnyttja också SJ-tågen. Huruvida detta skall ske medelst tilläggsavgifter eller på annat sätt bör fastställas genom förhandlingar. Med anledning av det anförda hemställs att begär att regeringen uppmanar SJ att fastställa regler som möjliggör för innehavare av färdbevis för SSK/NSK-tågen att också utnyttja SJ-tåg på sträckan .
mot · G602992 · 1983-01-24 00:00:00 — och odling av proteingrödor Mycket av den debatt som förs kring jordbrukets överskottsproblem beror på att vi har ett effektivt jordbruk, som väl utnyttjar sin produktionskapacitet. Genom att konsumtionen minskat har överskott uppkommit på såväl animalier som vegetabilier. En del av överskottsproblemen på vegetabiliesidan skulle kunna lösas. Vi har överskott på spannmål som vi importerar stora mängder proteinfodermedel. Genom att stimulera odlingen av sådana proteingrödor som foderärt och åkerböna skulle importbehovet av proteinfodermedel kunna minskas kraftigt. har man inte från forskningssidan ägnat tillräckligt intresse åt förädlingen av proteingrödor. Det gäller här att få fram sorter som är odlingssäkra, lättskördade och med god avkastning. Det är angeläget att detta forskningsarbete prioriteras. En fördel med ärtodlingen är att ärterna samlar och binder mycket kväve i marken. De höstsådda grödor som oftast följer efter får god nytta av kvävet, och man kan på så sätt minska på tillförseln av inköpta kvävegödselmedel. Även ur växtföljdssynpunkt är det angeläget att man kan bryta en alltför ensidig ståsädesodling genom att odla proteingrödor. Fördelarna med en ökad odling av proteingrödor är uppenbara och en ökning av arealerna bör komma till stånd. Enligt senast tillgängliga uppgifter odlades i landet 10 520 ha foderärter och vicker samt 3 889 ha åkerbönor. Genom att höja avgifterna på importerat kraftfoder skulle man också ekonomiskt kunna premiera odlingen av proteingrödor. Skall man få till stånd en kraftig ökning av odlingen måste insatser även göras i inledningsskedet på rådgivningsområdet. Ytterligare en fördel med ökad inhemsk odling av proteingrödor är att vi gör oss mindre sårbara i en avspärmingssituation. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos regeringen anhåller att den tillsatta livsmedelskommittén får i uppdrag att beakta de i motionen framförda synpunkterna om ökad odling av proteingrödor.
mot · G602993 · 1983-01-24 00:00:00 — m. fl. Förnyelse av den svenska fiskeflottan I regi har genomförts en utredning (fiskefartygsutredningen) i syfte att klarlägga tillståndet hos och behovet av förnyelse av den svenska fiskeflottan. I utredningen konstateras att medelåldern bland fartygen inom den svenska fiskeflottan är hög och att förnyelse bör komma till stånd . Utöver fiskerinäringens behov av moderna fartyg får en sådan förnyelse betydelse för svensk varvsnäring. Anskaffning av fiskefartyg i den storleksordning som redovisas i fiskefartygsutredningen är förenad med stora kostnader vilka bedöms alltför höga för de enskilda fiskelagen vid ersättningsanskaffning. Kostnaderna kan reduceras vid en anskaffning av längre serier, men sådan samordning torde inte vara möjlig att åstadkomma i de enskilda fiskeriorganisationernas regi. Samhället bör därför genom aktiva åtgärder medverka till att den erforderliga förnyelsen kommer till stånd. Detta kan ske genom att generellt statligt finansieringsstöd lämnas fiskare som beställer nybyggnation vid svenska varv. Den föreslagna nyanskaffningen bör så långt som möjligt tillgodose samhällets totala behov, varvid även marinens behov av hjälpfartyg i minröjningsorganisationen i krig bör beaktas. Av dagens minsveparbestånd i krigsorganisationen utgörs av uttagna fiskeskepp i trä. Med nuvarande utveckling kommer tillgången på användbara fiskeskepp att sjunka mot noll inom . Måste minröjningsfunktionen i krig helt upprätthållas med stamminsvepare, kommer det begränsade antalet att omöjliggöra minröjning för sjöfartens och fiskets behov. Genom en militär anpassning redan vid byggnationen kan mobiliseringstiderna avsevärt förkortas med åtföljande beredskapshöjande effekt. Avancerad teknik för konstruktion av plastfartyg finns inom landet. kända faktorer tyder på att den totala livstidskostnaden för plastfartyg blir lägre än för annat materialslag. Ett fiskefartyg i plast finns nu under byggnad. Projekteringskostnaderna har betalats med statliga medel. Projektet bedöms, främst med hänsyn till låga kostnader, kunna resultera i en serieproduktion. En sådan är av nöden med hänsyn till de civila och militära behoven som uppgår till minst 30 nya fiskeskepp som kan utnyttjas som hjälpminsvepare. Vi tycks nu ha hittat en lösning som tillgodoser både fiskarnas och marinens behov. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att hos regeringen begär en översyn av lämplig finansieringsform för samordning mellan fiskerinäringens och marinens gemensamma behov av fartyg. () ()
mot · G602994 · 1983-01-21 00:00:00 — De ökade insatserna inom miljöområdet har medfört att miljöenheterna vid länsstyrelserna har fått ökad arbetsbelastning. När miljöskyddskungörelsen ersattes av miljöskyddsförordningen utökades antalet anläggningar som skall prövas enligt miljöskyddsförordningen i betydande omfattning. Ett stort antal verksamheter som tidigare prövats på ett enkelt sätt genom anmälan till blev nu tillståndspliktiga med i första hand som tillståndsmyndighet. Många verksamheter som skall prövas är av sådan karaktär att miljöaspekterna är obetydliga. innebär tillståndsförfarandet stora administrativa problem. Handläggningen av ett enkelt ärende tar i bästa fall förutom den tid det tar för företaget att ta fram ansökningshandlingar. För företagen är det angeläget att ha så liten tidsspillan som möjligt eftersom det är angeläget att komma i gång med produktion och försöksverksamhet. gäller också verksamhet som etableras inom områden där liknande verksamhet redan finns och tillståndsprövning gjorts. Det är givetvis angeläget att miljöskyddsaspekten tillgodoses men det borde för ärenden av rutinkaraktär finnas möjligheter att förenkla handläggningen för att undvika tidsspillan. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär en översyn av miljöskyddskungörelsen för att förenkla handläggningen i ärenden av rutinkaraktär och som endast i ringa mån har miljöstörande effekter.
mot · G602995 · 1983-01-21 00:00:00 — och för att underlätta återvinning kan inom miljöområdet karaktäriseras som en period för sanering och reparation. Det har gällt att rätta till tidigare års försummelser. Även om många insatser återstår måste miljöpolitiken nu i högre grad inriktas på förebyggande åtgärder. Det gäller att bättre anpassa samhälle, levnadsmönster och produktion så att miljöskador inte uppstår. Miljöfarligt avfall måste genom förfinad teknik och genom slutna system återgå in i processen. På så sätt minskas mängden av föroreningar som tillförs det biologiska systemet. Härvid måste ett kontrollsystem byggas upp. Det krävs förändringar i produktionen i riktning mot långtgående samverkan mellan olika tillverkningsindustrier som kan utnyttja varandras restprodukter och sådan sammansättning av produkter att återvinning underlättas. I kungörelse har produktkontrollnämnden föreskrivit märkning som skydd mot hälsorisker i samband med hantering av sådana varor som avses i lagen (1973:329) om hälso- och miljöfarliga varor. Det finns skäl för att denna märkning också bör innefatta påskrift om varans och förpackningens lämpliga slutbehandling. Det finns också skäl att utvidga märkningen till varugrupper som utan att innebära direkt hälsofara ändå behöver separeras och för återanvändning i samband med den slutliga hanteringen. Med stöd av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i denna motion anförts om påskrift på förpackningar som talar om varans och förpackningens lämpliga sluthantering.
mot · G602998 · 1983-01-24 00:00:00 — 1982/83 998-1006 Giftbesprutningen av frukt och grönsaker Den stora loja hankaninen dog efter att ha ätit av den överblivna besprutade salladskålen. Fadern, som odlar jordgubbar kommersiellt, ber att hans barn skall få äta grannens jordgubbar, därför att hans egna är så hårt besprutade. Äpplena besprutas 18 gånger innan de skördas. All slags kål såsom salladskål, vitkål, rödkål, blomkål osv. besprutas innan den knyter sig. Vi äter aldrig köpt kål och ogärna morötter, säger en familj, som på nära håll kan följa sina grannars odlingar av frukt, bär och grönsaker. a. plommon och morötter gallras numera genom besprutning. Plommon skall t. ex. gallras inte mindre än fyra gånger innan de skördas. I dessa tider av hög arbetslöshet borde många sysselsättningstillfällen kunna tillkomma enbart genom en återgång till gallring. Både miljö- och sysselsättningsmässiga skäl talar starkt för att ersätta den gallring som sker genom besprutning med mänsklig arbetskraft, eftersom besprutning av frukt och grönsaker är skadligt - både för djurliv och växtliv, och för de människor som hanterar besprutningen och för de människor som till slut skall äta dessa varor. Då det är osäkert i hur hög grad och i hur stor omfattning besprutningen är av frukt och grönsaker i vårt land hemställs att den giftkommission som kommer att tillsättas får i uppdrag att se över detta och föreslå åtgärder för att stoppa skadlig besprutning. Mot bakgrund av ovanstående hemställs att uttalar att den kommande giftkommissionen bör få i uppdrag att utreda och utvärdera skadliga effekter av besprutning av bär, frukt och grönsaker i . INGA (vpk) 1 1982/83.
mot · G602999 · 1983-01-21 00:00:00 — I stora delar av landet är ägarstrukturen på lantbruksfastigheterna ett problem. 1981 tillsattes en utredning som bl. a. har till uppgift att utreda och framlägga förslag till åtgärder för att förbättra fastighetsstrukturen inom jord- och skogsbruket. Antalet samägda fastigheter har ökat och tendensen är en fortsatt ökning. Denna utveckling kan bli till stort men för det aktiva lantbruket. Ensamägandet måste, där det är möjligt, vara till en fördel för lantbruksnäringen. Enligt samägandelagen äger delägare påfordra utlösning av sin fastighetsandel. Om överenskommelse med övriga delägare ej kan ske kan krävas försäljning av hela fastigheten på offentlig auktion. Detta har i ett flertal fall skett men köparens bud har ej kunnat antas, då lantbruksnämnden nekat förvärvstillstånd på grund av för hög köpeskilling. Lantbruksstyrelsen har regelmässigt delat lantbruksnämndernas bedömning och således fastställt besluten. Då ärenden av detta slag överklagats hos regeringen har likaså besluten fastställts. Härvid har större vikt lagts vid jordförvärvslagens paragraf, avseende nekat förvärvstillstånd p. g. a. för hög köpeskilling, än vid samägandelagens regel om delägares rätt att genom försäljning av den samägda fastigheten få sin andel förvandla i kontanter. Detta förhållande snarare ökar än minskar benägenheten att upplösa samägande. En ur flera synpunkter önskvärd rationalisering syftande till ändamålsenliga ägandeförhållanden och förbättrad fastighetsstruktur av jord- och skogsfastigheter hämmas av detta förhållande. Då frågan om strukturförhållandena inom jord- och skogsbruket är föremål för utredning är det angeläget att de ovan påtalade förhållandena blir föremål för överväganden. Med stöd av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts rörande avvägningar mellan jordförvärvslagen och samägandelagen.