mot · G6021425 · 1983-01-25 00:00:00 — i och kollektivtrafik i Utvecklingen för den spårbundna kollektivtrafiken i är trots enstaka ljusglimtar fortfarande dyster. Trots att järnvägen har möjlighet till en expansion som den inte har upplevt sedan den stora järnvägsbyggareepoken är stora delar av det skånska järnvägsnätet föremål för utredningar som ensidigt syftar till nedläggning av trafiken och överföring till landsväg. Detta är så mycket mer förvånande och beklagligt eftersom länet på en förhållandevis liten yta är mycket tättbefolkat. Ovissheten och pessimismen vad beträffar den spårbundna kollektivtrafiken påverkar tyvärr möjlighet att marknadsföra sig. Självklart tvekar ett företag i etableringstankar inför en etablering i ett område som kan bli utan spårbunden förbindelse. Och lika självklart tvekar familjer att bosätta sig i områden utan tillfredsställande kollektivtrafik. Att vi inte har lyckats effektivt ta itu med dessa problem trots en tioårig oljekris är så mycket mera tragiskt, när man ser vilka fördelar som en satsning i denna sektor för med sig. På flera punkter erbjuder järnvägen fundamentala fördelar framför konkurrerande transportmedel. Spårbunden trafik är energisnål, har stor kapacitet, erbjuder hög komfort och ger ytterst ringa påverkan på miljön. Sammantaget ger dessa faktorer järnvägen och industrin bakom tillverkningen en nästan unik chans att återta marknadsandelar som gick förlorade under tidigare decennier. Litet tillspetsat kan man säga, att om inte järnvägen och industrin lyckas ta till vara denna chans så måste där vara något fel på järnvägsindustrin eller kanske något fel på inriktningen av samhällets investeringar inom detta område? Följande projekt är aktuella inom : o Utökad förortstrafik på bansträckningarna MalmöTrelleborg, , LommaKävlinge, HelsingborgÅstorp, HelsingborgÄngelholm och . o Nyelektrifiering av en del trafikmässigt starka banor, t. ex. . o Återupptagande av persontrafiken på Malmö-DalbySjöbo i första hand med lätta dieseldrivna fordon.Nedläggningen av bör omprövas, o EslövTomelilla, som är föremål för utredning, bör upprustas och tillföras en lämplig del av godstrafiken från som ekonomiskt underlag för persontrafik. 1 1982/83 3 sami. o Snabbtåg till och , o Trådbussar i . En satsning på dessa projekt skulle ge mycket positiva sysselsättningseffekter i regionen. Svensk järnvägsindustri är väl etablerad i exempelvis: Bromsregulator i , Persöner Spårindustri i och ASEA i . Till de positiva effekterna av en satsning hör självfallet också de många arbetstillfällen som skapas på fältet vid montering och uppbyggnad. De projekt som nämnts ovan innebär en satsning på järnvägen och på kollektivtrafiken. De ger statensjärnvägar och övriga kollektivtrafikföretag, t. ex. länstrafikbolagen, möjlighet att konkurrera om kunder och öka det kollektiva resandet. Men det har också andra för samhället mycket positiva effekter: Rent allmänt är järnvägsfordon och utrustning för järnväg genuint svenska produkter. av värdet i ett lok eller en motorvagn utgör rent svenskt arbete. Sysselsättningseffekten är överraskande stor och har tillika karaktären att vara kontinuerlig över året. Den kanske mest överraskande effekten finner man i den export som kan genereras i järnvägsbranschen. Svensk järnvägsindustri är mycket aktiv på exportmarknaden. Ett samarbete mellan industrier som ASEA, LM , SKF, AB Vagnverkstad, Verkstad m. fl. är redan etablerat. SJ har en internationell konsultverksamhet som har rönt anmärkningsvärda framgånger och nått resultat i flera länder. Detta visar på ett utmärkt sätt kvaliteten på svenskt kunnande i denna sektor. Den verksamheten förtjänar att stödjas och byggas ut. Sammantaget kan man hävda att minst lika stora summor som investeras i inhemska järnvägsprojekt gottgörs samhället i form av exportinkomster. Detta gäller även arbetstillfällen. Beträffande läget i förtjänar det framhävas att ASEA i numera tillverkar boggier för lok, motorvagnar, person-, sovoch restaurangvagnar baserade på den s. k. mjuka boggien. har importerat boggier från . En satsning på eldriven järnväg och trådbussar ger dessutom minskat oljeberoende och ökar folks benägenhet att använda kollektiva transportmedel, vilket positivt påverkar vår gemensamma miljö. Erfarenheter utomlands i bl. a. har visat, att resandet ökar vid införande av förortståg i stället för bussar. I har man kunnat konstatera en tioprocentig resandeökning vid införande av trådbussar i stället för dieselbussar. Samma USA-erfarenheter visar att trådbussar endast behöver 2/3 av det underhåll som dieselbussar behöver och har en livslängd som är minst dubbelt så lång. lokaltrafik har tillsammans med ASEA genomfört en projektstudie för införande av trådbussar i . Studien visar att det är möjligt att nå god ekonomi i trådbussystem, varför det torde vara befogat att kommun fick stöd för investeringar i den infrastruktur som behövs för att etablera ett trådbussystem. I det allvarliga ekonomiska läge befinner sig i krävs en lång rad av djupgående förändringar för att skapa balans i ekonomin samt för att återge incitament till sparande och arbete. En del åtgärder handlar med nödvändighet om återhållsamhet inom den offentliga sektorn och om sanering av bidragsfioran. Ett resultat av detta blir att mänskliga resurser från både offentliga sektorn och hopplöst olönsamma sektorer av näringslivet frigörs för en mer produktiv användning. En sådan produktiv användning är en kraftfull satsning på elektrifierad persontransport på järnvägar och med trådbussar i städerna. Den samhällsekonomiska avkastningen på sådana investeringar är generellt sett god. Den medför bl. bättre ekonomi till marginella investeringar lägre total energiåtgång och mindre beroende av oljeimport för dessa anläggningar avsevärd sysselsättningseffekt för genom helsvensk tillverkning ökad export för svensk industri totalt sett minskat antal olyckor inom transportsektorn kommande höjningar av oljepriserna kommer i allt högre grad att öka konkurrenskraften för elkraftdrivna persontransportsystem. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att begär att regeringen vidtar åtgärder i enligthet med vad som anförs i motionen, ägnade att främja kollektivtrafiken i . HANS () i