mot · G6021625 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83:1625 m. fl. Förebyggande åtgärder mot ohälsa Fr. o. m. gäller den nya hälso- och sjukvårdslagen, HSL, med nya regler för att främja hälsa och välbefinnande. I vissa avseenden innebär HSL en bekräftelse i lagstiftningen på nödvändigheten av förebyggande åtgärder som redan praktiseras. I andra avseenden måste HSL ge grunden för en mera konsekvent och medveten strategi mot företeelser och förhållanden som skapar eller främjar ohälsa. De senaste årens utveckling på hälso- och sjukvårdsområdet bestyrker att detta är en riktig färdväg. Arbetsmiljöförbättrande åtgärder inom arbetslivet, en skärpt miljöpolitik, åtgärder mot alkohol- och narkotikabekämpningens område, utbyggnaden av den öppna hälso- och sjukvården nära de enskilda människorna har, tillsammans med ett mera rehabiliteringsinriktat arbete inom försäkringskassorna, medfört en förbättring av folkhälsan. En ökad medvetenhet om kostens och motionens betydelse för hälsan har säkert varit starkt bidragande. Denna positiva utveckling illustreras bl. a. av nedgången i sjukskrivning. Det genomsnittliga antalet sjukdagar per sjukförsäkrad har gått ner till beräknat . Enbart för sjukförsäkringen innebär detta ca i lägre kostnad 1982 än om 1976 års sjukfrekvens fortfarande varit aktuell. Här har samhällsekonomiska besparingar gått hand i hand med en förbättrad folkhälsa. Mot denna bakgrund är det anmärkningsvärt att föredragande statsrådet i socialhuvudtiteln, s. 112, gör följande kommentar: Folkhälsopolitiken har under tidigare årtionden inneburit stora förbättringar i hälsotillståndet för hela befolkningen. har denna utveckling stannat upp. Möjligen kan man konstatera att utvecklingen mot en bättre folkhälsa stannade upp . och har dock folkhälsan fortsatt att förbättras. Det är inte enbart sjukförsäkringsstatistiken som speglar denna utveckling. Men sjukförsäkringsstatistiken ger en entydig och konkret bild av en positiv utveckling . Den nya hälso- och sjukvårdslagen ger sjukvårdshuvudmännen, landstingen, ett huvudansvar för arbetet med att förebygga ohälsa. Det är dock angeläget att staten med sitt ansvar inom forskning och utbildning stimulerar till en utveckling inom området. Inte minst forskningsanslagen inom medicinska forskningsrådet och delegationen för social forskning liksom arbetarskyddsfonden och byggforskningsrådet måste i större utsträckning än riktas mot projekt som syftar till att förebygga uppkomsten av sjukdomstillstånd och handikapp. Staten har vidare ett ansvar för att informationen från sjukvårdshuvudmännen till statliga sektorsmyndigheter om ohälsoframkallande faktorer i samhället tillgodogörs i enlighet med intentionerna i HSL. Det är viktigt att erfarenhetsutbytet kan ske i smidiga former mellan sektorsansvariga myndigheter och landstingen. har härvidlag ett särskilt samordnande ansvar. I ersättningen från sjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen ingår vardera 200 milj. kr. att företrädesvis användas för förebyggande åtgärder. De utbetalas för vardera året med ett belopp motsvarande . F. n. pågår överläggningar mellan staten och om ersättningarna från sjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen . Det är angeläget att också i ersättningssystemet stimulera arbetet för förebyggande insatser i landstingen. Detta bör liksom ske i schabloniserad form utan att bidragskonstruktionen byråkratiseras. Det är f. ö. angeläget att hela ersättningen från sjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen kan ske i administrativt enklare former än . I en sådan förändring av bidragskonstruktionen är det nödvändigt att skapa vissa garantier för att ersättningen också avser landstingens förebyggande insatser. Inom den egentliga hälso- och sjukvården är det angeläget att den öppna hälso- och sjukvården, primärvården, får huvudansvaret för det förebyggande arbetet. En sådan utveckling pågår f. n. runt om i . Den är företrädesvis inriktad på aktiv rådgivning beträffande kost och motion samt tobak. Däremot saknas det drogförebyggande arbetet i stort sett helt inom primärvården . Individuell rådgivning beträffande alkohol och narkotika bedrivs i alkoholpolikliniker och motsvarande. Detta medför att man ofta får en alltför sen medicinsk rådgivning till människor som befinner sig i riskzonen för att bli missbrukare. I det fortsatta utvecklingsarbetet för primärvården, bl. a. inom ramen för den statliga utredningen hälso- och sjukvården inför 80-talet, HS 90, är det angeläget att utveckla formerna för ett drogförebyggande arbete inom vårdcentralernas ansvarsområde. I flera landsting pågår uppbyggnaden av samhällsmedicinska eller miljömedicinska funktioner som centralt inom varje landstingsområde skall ha ansvaret för det förebyggande arbetet och kontakterna med andra myndigheter och institutioner utanför hälso- och sjukvårdssektorn i hithörande frågor. Denna utveckling bör påskyndas för att avsikterna med den nya hälso- och sjukvårdslagen skall kunna förverkligas och grunden därmed läggas för en fortsatt förbättrad folkhälsa. Med hänvisning till det anförda hemställs* 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen beträffande behovet av drogförebyggande arbete inom primärvården, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen beträffande uppbyggnaden av samhällsmedicinska och miljömedicinska funktioner i syfte att åstadkomma en fortsatt förbättrad folkhälsa. () () () () () () () () * Se även motion 1982/83:1626.