ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G6022117 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. De sociala avgifterna för ombordanställda Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:2116 hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till ändringar av de sociala avgifterna för ombordanställda enligt vad som angivits i motionen. () ()
mot · G6022118 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:2116 hemställs 1. att till Lån till den mindre skeppsfarten under punkt E 9 i bilaga 8 till proposition 1982/83:100 anvisar ett reservationsanslag på , 2. att medger statens mindre skeppsfarten rätt att tillämpa lånevillkor i enlighet med vad som anförs i motionen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförs i motionen rörande vikten av rederinäringens utlandsetableringar. () ()
mot · G6022120 · 1983-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:2119 hemställs 1. att begär att regeringen utarbetar riktlinjer för meritvärdering av tvåspråkighet, 2. att begär att regeringen initierar en översyn av reglerna för stöd till invandrarföreningar i enlighet med motionens riktlinjer. () () mlnab/gotab 1983 73581
mot · G6022122 · 1983-01-25 00:00:00 — Mervärdeskatten på begagnade bilar Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:2121 hemställs att hos regeringen begär en omprövning av momsen på begagnade bilar.
mot · G6022124 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Vissa hjälpmedel för läs- och skrivhandikappade Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:2123 yrkas att som sin mening ger regeringen till känna att dokumenterade läs- och skrivsvårigheter skall jämställas med synskada och berättiga till sådana hjälpmedel som talbok m. m. () ()
mot · G6022125 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:2125 m. fl. Utbildningsbidrag till läs- och skrivhandikappade Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:2123 yrkas att som sin mening ger regeringen till känna att läs- och skrivhandikapp skall jämställas med fysiska och psykiska handikapp vid tilldelning av utbildningsbidrag för folkhögskolestudier inom arbetsmarknadsutbildningen. () ()
mot · G6022127 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:2127 m. fl. Utvecklingsmöjligheterna för livsmedelsindustrin i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:2126 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande utvecklingsmöjligheterna för livsmedelsindustrin i . () ()
mot · G6022128 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Kollektivtrafiken i m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:2126 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande järnvägsförbindelserna i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande en upprustning av vägnätet i , 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande kommunikationerna över , 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om flygplatsen . () ()
mot · G6022129 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Utveckling av näringslivet i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:2126 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande beslut om byggnad av Sundshamnen i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande möjligheter i till utnyttjande av geotermisk energi särskilt med tanke på trädgårdsnäringen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående varvs betydelse för sysselsättningen i och i hela . () () minab/gotab 1983 73582
mot · G602213 · 1983-01-11 00:00:00 — och cementproduktion i , m. m. Genomförs den planerade nedläggningen av cementtillverkningen i på södra får detta dramatiska konsekvenser för denna bygd. eller statsmakterna kan bortse från att nedläggningen drabbar ett av de industrifattigaste områdena i . Det vore därför både sakligt felaktigt och omoraliskt att lämna denna bygd åt sitt öde, när den kämpar med sysselsättningsproblem som är värre än för stora delar av . ned sin verksamhet i förlorar södra den enda industrin av någon betydelse. Företaget och statsmakterna kan inte blunda för vilka konsekvenser detta får för en bygd som redan är hårt drabbad. Lägets allvar visar sig bl. a. i en kraftig avfolkning. Flera församlingar på södra har förlorat halva sin befolkning. En fortsatt avfolkning rycker undan förutsättningarna för en nödvändig lokal service. En sådan utveckling kan inte få fortgå. Varken ett stort koncernföretag eller statsmakterna kan smita ifrån sitt ansvar för en bygd som är så hårt drabbad. Ett monopolföretag som borde vara berett att ta ett stort ansvar för både anställda och den bygd där man länge bedrivit en lönsam verksamhet. Det är därför i högsta grad rimligt att regeringen sätter ett starkt tryck på företaget. Ett självklart förstahandsalternativ måste vara att förmå företaget att fortsätta cementtillverkningen i . Ett så stort företag som Cementa borde ha särskilt goda förutsättningar att åstadkomma en produktutveckling som kan leda till en specialproduktion som är konkurrenskraftig. Det borde vara ett rimligt krav att dessa förutsättningar prövas helhjärtat. Regeringen bör också överväga att upplösa den monopolsituation som finns på cementområdet. En ökad konkurrens skulle kunna vara ett alternativ för att rädda en framtida cementproduktion i . Regeringen borde under alla omständigheter ha goda förutsättningar att tvinga företaget att ta ansvar för den framtida sysselsättningen i Degerhamnsområdet. Den storkoncern som Cementa tillhör har de resurser som behövs för att skapa en alternativ produktion till den bantning av cementproduktionen som redan skett. Det finns både sakliga och moraliska motiv för att regeringen handlar kraftfullt i denna fråga. I valrörelsen övertygades många väljare av att dumpingimporten av cement från skulle stoppas, om socialdemokraterna vann valet. Det löftet har inte uppfyllts. intryck av att socialdemokraterna utlovade ett kraftigt ökat byggande som skulle öka behovet av cement. Det var säkert många som också tog intryck av att ledande socialdemokrater ville framstå som de enda räddarna av cementtillverkningen i . Just därför bör den nuvarande regeringen både känna en politisk och en moralisk skyldighet att leva upp till de ställda förväntningarna. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att bör uttala att regeringen aktivt medverkar till att även i fortsättningen upprätthåller cementproduktionen i , 2. att bör uttala att regeringen i förhandlingar med söker förmå företaget att utveckla en alternativ produktion som ersättning för redan neddragen cementproduktion.
mot · G6022132 · 1983-01-25 00:00:00 — skyndsamhet vidtar erforderliga åtgärder för att uppnå att samma regler gäller för egenföretagare som för anställda. Med hänvisning till vad som anförts hemställs* att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om: a) allmänna åtgärder för att främja småföretagen, b) subventionerad bokförings- och administrationsservice till nystartade småföretag, c) återkommande utvärderingar av utvecklingsfondernas verksamhet, d) prissättningen på utvecklingsfondernas service till småföretagen, e) samarbete mellan utvecklingsfonderna och småföretagens organisationer. () () . () () () () () () . ÅSLING (c) () () *Se även motionerna 1982/83:2133-2135.
mot · G6022133 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Inbetalningen av vissa skatter och avgifter Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1982/83:2132 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att möjliggöra bankinbetalning av mervärdeskatt och arbetsgivaravgifter på samma sätt som post- och postgiroinbetalning. . ÅSLING (c) . () () ()
mot · G6022134 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Beskattningen av småföretagare, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:2132 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om a) begränsandet av företagens uppgiftslämnande samt utvärdering av användandet av deklarationsblankett nr 10, b) skattereglerna för småföretag, c) att samma regler, vad avser avdrag för kostnader för pensionsförsäkring, skall gälla för egenföretagare som för anställda, 2. att som sin mening uttalar att ett avgiftsfritt belopp i botten av egenföretagarinkomsten bör införas. . ÅSLING (c) . () () ()
mot · G6022135 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Differentierade arbetsgivaravgifter, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:2132 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om påskyndande av socialavgiftsutredningens arbete med gränsdragningen mellan begreppen arbetstagare, uppdragstagare och rörelseidkare, 2. att hos regeringen begär förslag om differentierade arbetsgivar- och egenavgifter i enlighet med vad som anförts i motionen. . ÅSLING (c) . () () ()
mot · G6022137 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. En professur i freds- och konfliktforskning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:2136 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om inrättande av professur i freds- och konfliktforskning. () () () () () ()
mot · G6022139 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:2138 hemställs att uttalar att någon utvidgad prövning enligt 136 a § i byggnadslagen av anläggningar för eldning med vedråvara ej skall förekomma. . ÅSLING (c) () () () () minab/gotab 1983 73584
mot · G6022141 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Skattereduktion för aktieutdelning m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:2140 hemställs 1. att antar bilagt förslag till lag om skattereduktion för aktieutdelning, 2. att fastställer skattesatsen för mervärdeskatten till av beskattningsvärdet från , 3. att beslutar att med verkan från upphäva lagen om skattereduktion för fackföreningsavgift samt göra de följdändringar i andra lagar som därav följer. () () () () . ÅSLING (c) () () () () () () () () Lag om skattereduktion för aktieutdelning 1 § Skattereduktion för aktieutdelning medges fysiska personer och dödsbon enligt bestämmelserna i denna lag. 2 § Med aktieutdelning avses i denna lag utdelning i pengar som utgår på 1. aktie i svenskt aktiebolag, om aktien då utdelningen blir tillgänglig för lyftning är inregistrerad vid , 2. andel i svensk aktiefond, om fonden vid ingången av det år då utdelningen blir tillgänglig för lyftning till minst två tredjedelar består av vid inregistrerade aktier i svenska aktiebolag. 3 § Aktieutdelning medför rätt till skattereduktion endast om 1. utdelningen utgör intäkt av kapital för den skattskyldige och 2. denne är skattskyldig för utdelningen enligt 53 § kommunalskattelagen (1928:370) och 6 § lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. En delägare i ett handelsbolag eller i ett dödsbo, som i beskattningshänseende behandlas som ett handelsbolag, har inte rätt till skattereduktion för utdelning som har uppburits av bolaget eller boet. 4 § Underlag för beräkning av skattereduktion är summan av de aktieutdelningar som har blivit tillgängliga för lyftning under beskattningsåret, dock högst . I fråga om makar gäller att underlaget för den ena maken får överstiga i samma mån som den andra makens underlag understiger detta belopp. Underlaget avrundas nedåt till helt hundratal kronor. 5 § Skattereduktion för aktieutdelning uppgår till av underlaget. 6 § I fråga om skattereduktion för aktieutdelning tillämpas 2 § 4 mom. femte och sjätte styckena uppbördslagen (1953:272). Skattereduktion för aktieutdelning skall tillgodoräknas den skattskyldige före skattereduktion enligt 2 § 4 mom. uppbördslagen. Har skattskyldig under beskattningsåret varit skyldig att erlägga sjömansskatt och har denna nedsatts enligt 12 § 4 mom. lagen (1958:295) om sjömansskatt på grund av bestämmelserna i denna lag, skall reduktionsbeloppet minskas med det belopp varmed nedsättning har skett. 7 § Bestämmelserna i denna lag om makar tillämpas på skattskyldiga som taxeras med tillämpning av 52 § 1 mom. kommunalskattelagen (1928:370) och 11 § 1 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången i fråga om utdelning som tas till beskattning vid taxering.
mot · G6022142 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1982/83:2140 hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om differentierade arbetsgivar- och egenavgifter, där små företag får lägre avgifter än stora, 2. att beslutar att de beräkningsgrunder för basbeloppet enligt lagen om allmän försäkring som tillämpades vid fastställande av basbeloppet även skall tillämpas vid fastställande av basbeloppet och följande år, 3. att beslutar att fr. o. m. återinföra de ändringar i sjukförsäkringssystemet (karensdagar m. 4. att beslutar begära att regeringen tillsätter en parlamentarisk utredning med uppgift att göra en översyn av ATP-systemet. . ÅSLING (c) () () () () () ()
mot · G6022143 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:2140 hemställs att beslutar att förordningen (1982:524) om statsbidrag till barnomsorg skall träda i kraft . . ÅSLING (c) () () () () () ()
mot · G6022144 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Försäljning av vissa statliga företag Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:2140 hemställs att beslutar begära att regeringen säljer ut vissa statliga företag helt eller delvis på börsen. . ÅSLING (c) () () () () () ()
mot · G6022145 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:2140 hemställs 1. att beslutar begära att regeringen framlägger en redovisning av de konfliktbidrag som betalas ut av fackföreningar och arbetsgivarorganisationer och storleken av dessa i förhållande till de sammanlagda medlemsavgifterna, 2. att fastställer arbetsmarknadsavgiften i lagen om socialavgifter till . . ÅSLING (c) () () () () () ()
mot · G6022146 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Finansieringen av bostadslån m. m. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1982/83:2140 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om finansiering av bostadslån, ett enhetligt lån, samt att statligt lån ersätts av statlig garanti, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om avveckling av en del av den statliga bostadslånestocken. . ÅSLING (c) () () () () () () minab/gotab 1983 73604
mot · G6022149 · 1983-01-25 00:00:00 — Den verkstadsmekaniska industrin i övre Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:2147 hemställs att uttalar att regeringen bör undersöka möjligheterna att inom ram förbättra förutsättningarna för den verkstadsmekaniska industrin i övre . () ()
mot · G602215 · 1983-01-11 00:00:00 — m. fl. Decentraliserad beslutanderätt i ärenden om statligt stöd till energibesparande åtgärder Enligt proposition 1982/83:100, bil. 13, föreslås att försöksverksamhet med decentraliserad beslutanderätt i ärenden som rör statligt stöd till energibesparande åtgärder skall genomföras i några av våra största kommuner. En försöksverksamhet med decentralisering av sådana ärenden är tidigare beslutad av . En snabbare handläggning av ärenden rörande energisparstöd kommer med all sannolikhet att ha flera positiva effekter. Den sökande kommer att få snabbare besked, vilket kommer att stimulera energisparandet och bidra till att minska oljeberoendet. Företag, som tillverkar bl. a. värmepumpar, bör kunna få ökad efterfrågan på sina produkter. Det krångliga förfaringssättet och de långa väntetiderna upplevs som ett hinder för dessa företags utveckling. Arbetskraft, som utför installationsarbeten, borde få ökade arbetsmöjligheter. Det kan starkt ifrågasättas om den decentraliserade handläggningen skall prövas endast i de största kommunerna. Tvärtom bör kommuner av varierande storlek ingå i försöksverksamheten för att en effektiv jämförelse skall kunna ske. Vissa regionalpolitiska bedömningar bör också kunna komma i fråga. I , som är hårt drabbat av arbetslöshet, skulle en försöksverksamhet med decentraliserad handläggning hälsas med tillfredsställelse. Detta inte minst med tanke på att flera kommuner arbetar på ett mycket aktivt sätt med energibesparande åtgärder. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om att försöksverksamhet med decentraliserad handläggning i ärenden rörande statligt stöd till energibesparande åtgärder bör förläggas till någon eller några Värmlandskommuner. () ()
mot · G6022151 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Kulturutbudet till barn och ungdom Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:2150 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att uppdraget att inventera, utveckla metoder för och stödja närmiljöprojekt bör delas mellan och staters ungdomsråd, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att bör ges i uppdrag att till regeringen föreslå riktlinjer för en försöksverksamhet i närmiljöer, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att filminstitutets bör garanteras medel för sin verksamhet. () () () () () () ()
mot · G6022152 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Avskaffande av lärarlösa lektioner, m. m. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1982/83:2150 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att effekterna av s. k. lärarlösa lektioner bör undersökas som ett första steg mot avskaffande, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att verksamhet som syftar till att stärka demokrati och självförvaltning i skolan bör stödjas. () () () () () ()
mot · G6022153 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:2153 m. fl. Åtgärder för att förbättra ungdomens bostadssituation Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:2150 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att bostadspolitiska utredningen särskilt bör behandla ungdomens bostadssituation, speciellt bostadsbristen och de höga boendekostnaderna, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att bostadspolitiska utredningen bör se över möjligheterna att stimulera alternativt boende i kollektiva former dels genom en anpassning av den statliga långivningen, dels genom möjligheter att skriva s. k. samkontrakt. () () () () () () ()
mot · G6022155 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Ytterligare högre utbildning i Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1982/83:2154 hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna att UHÄ bör ges i uppdrag att undersöka möjligheterna att förlägga ytterligare högre utbildning till , framför allt inom datateknik och systemvetenskapliga områden. () ()
mot · G6022157 · 1983-01-25 00:00:00 — Nils-OIof m. fl. Stödområdesindelningen i , m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:2156 föreslås attiksdagen beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförs rörande utveckling av kombinationssysselsättning. . ÅSLING (c) ()
mot · G6022158 · 1983-01-25 00:00:00 — 8. att beslutar hos regeringen begära att fängelsestraffutredningen får tilläggsdirektiv innebärande en översyn av strafftiderna på sätt anförs i motionen, 9. att som sin mening ger regeringen till känna att obligatorisk frigivning efter halva strafftiden är oacceptabel av principiella skäl, 10. att som sin mening ger regeringen till känna att påföljdssystemet i större utsträckning skall bygga på en allmänpreventiv syn. H. () () () () () () () Se även motion 1982/83:2159.
mot · G6022159 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:2158 hemställs att beslutar att hos regeringen begära en utvärdering särskilt med avseende på partsrepresentanternas inställning till den egna uppdragsgivarens intresse. H. () () () () () () () () () () () () minab/gotab 1983 73586
mot · G6022161 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:2160 hemställs att hos regeringen begär förslag till restriktivare regler för skattesubventionering av offentliga bolag inom trafikområdet. () () ()
mot · G6022163 · 1983-01-25 00:00:00 — och hundar för tullens narkotikabekämpning Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1982/83:2162 hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att ytterligare hundar för narkotikabekämpning bör tillföras . () ()
mot · G6022164 · 1983-01-25 00:00:00 — Information om alkoholsjukdomarna som ett led i vårdutbildningen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:2162 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att i vårdutbildningen bör ingå en grundlig information om alkoholsjukdomars primära och sekundära symptom. () ()
mot · G6022165 · 1983-01-25 00:00:00 — God formgivning är ett allt viktigare konkurrensmedel både för framgångsrika exportsatsningar och för mindre och medelstor industris förmåga att hävda sig. Formgivning bör i större utsträckning än ingå som en naturlig del i produktutvecklingen av svenska varor. exportframgångar kan delvis förklaras av att man på ett mycket medvetet sätt inom möbel-, glas-, porslin-, textil- och konfektionsbranschen satsat på en konstnärligt högtstående formgivning. * Under det sista decenniet har importerade lågprisvaror inom möbel- och konfektionsbraschen översvämmat marknaden. Detta har lett till en hårdhänt utslagningsprocess av svenska företag. Svenska produkter har i de flesta fall svårt att konkurrera med priset, men kan göra det med överlägsen kvalitet och formgivning. För att utforma bra och säljbara produkter krävs således inte bara kunskaper om teknisk funktion och godtagbara ekonomiska kalkyler. Lika viktigt är kunskaper om form, proportioner och övriga estetiska kvaliteter. Om en produkt har felaktiga proportioner, helt enkelt är ful, upplever en eventuell kund en känsla av otrivsel och blir knappast intresserad av varan. Dags att åter lansera begreppet vackrare vardagsvara! Formgivningen har också stor betydelse för presentationen av produkter. En genomtänkt gestaltning av en utställning eller ett informationsmaterial måste integrera form, funktion och känsla. F. n. finns ett stort antal utbildade formgivare och konstnärer som har svårigheter att få arbete i industrin och vars kunskaper således inte kommer till nytta. Brukaren, konsumenten, borde också upplysas om vikten av en varas estetiska kvalitet. Här har folkbildningsorganisationerna, skolan, massmedia, kommunala konsumentupplysare och hemkonsumenter en stor uppgift. I industriverkets utredning SIND PM 1982:20 har redovisats vilka svårigheter som finns för att åstadkomma en bättre och renodlad svensk formgivning. Förslag till åtgärder ges också. Vi vill lyfta fram följande förslag som vi bedömer som speciellt värdefulla. En översyn bör göras av designutbildningen vid de olika skolorna. Talesmän för industrin som haft möjligheter att fortlöpande bedöma utbildningskvaliteten har påtalat värdet av en gedignare teknisk utbildning. Eleverna saknar nödvändig kunskap om den alltmer komplicerade produktionstekniken, inte minst datoriseringen av tillverkningsprocesserna. Utbildning av blivande designköpare bör också förbättras. har en nyckelroll vad gäller utbildnings- och informationsinsatser till företagen och utvecklingsfonderna. Med hänvisning till ovanstående yrkas* 1. att hemställer att regeringen gör en översyn av svensk designutbildning, 2. att hemställer att regeringen verkar för att utbildningen för blivande designköpare inom industri och detaljhandel förbättras så att fasta orienteringsämnen i designkunskap införs på högskolor och gymnasieskolor för teknik och marknadsföring. () 1NG-MARIE () Se även motion 1982/83:2166.
mot · G6022166 · 1983-01-25 00:00:00 — och om formgivningens betydelse Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:2165 yrkas att hemställer att regeringen verkar för att industriverket ges möjlighet att öka sina informationsinsatser om formgivningens betydelse till företag och utvecklingsfonder.
mot · G6022168 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:2167 hemställs att beslutar att det av IMPOD föreslagna importgarantisystemet införs på prov. () () () () mlnmb/gotab 1983 73587