mot · G602646 · 1983-01-20 00:00:00 — Ånna m. fl. Konsumtionen av olika ätbara trädgårdsprodukter beräknades 1980 uppgå till ett värde av eller av livsmedelsutgifterna. Enligt trädgårdsnäringsutredningen beräknades kostnaden för distribution och handel uppgå till mer än halva konsumentkostnaden. Värdet i producentledet för i producerade trädgårdsprodukter inkl. prydnadsväxter beräknades till . importerar grönsaker, frukt och bär för , snittblommor och krukväxter för 400 milj. kr. och plantskoleväxter för 100 miljoner. Den svenska importen av trädgårdsprodukter odlade under glas uppgår således till nära . Även om inte svensk produktion kan täcka behovet bör det finnas möjligheter att öka produktionen inom det svenska konsumtionstaket. Detta förutsätter naturligtvis att det skapas ekonomiska möjligheter för en utvidgad svensk produktion. Enligt tillgängliga uppgifter beräknar man att det inom svensk trädgårdsnäring sysselsätts 17 500 personer på helårsbasis och 11 000 på deltid. Antalet helårssysselsatta innebär av den totala förvärvsarbetande befolkningen. Den stora importen av utländska trädgårdsprodukter visar att det finns betydande potentiella sysselsättningsmöjligheter inom svensk trädgårdsnäring. En ökad svensk trädgårdsproduktion leder naturligtvis också till en förbättrad handelsbalans. Ett av de problem som drabbat trädgårdsnäringen särskilt hårt är de höga energipriserna. Av denna anledning är det utomordentligt viktigt att man ger trädgårdsnäringen fortsatta möjligheter att satsa på alternativa energikällor, t. ex. kol, torv, flis, värmepumpar eller andra uppvärmningskällor, liksom på rena energibesparande åtgärder. De medel som ställts till förfogande har varit otillräckliga och med anledning härav har man frångått tidigare praxis och övergång från oljeeldning till kol är inte bidragsberättigad. Detta är mycket olyckligt för framför allt de mindre trädgårdsföretagen eftersom lönsamheten vid en övergång i dessa inte visar den lönsamhet som större företag kan uppvisa. Det är dessutom ett rättvisekrav mellan olika trädgårdsföretag att bidrag åter kan ges vid övergång till koleldning eftersom de som kunde utnyttja dessa bidrag har kommit i en förmånligare ekonomisk situation än övriga. Tyvärr har det också blivit så att det i stort sett är större trädgårdsföretag som kommit i åtnjutande av bidraget medan de små företagen missgynnats. Detta är olyckligt dels med tanke på de små företagens betydelse för ett decentraliserat näringsliv, dels emedan investeringskostnaden för en kolanläggning inte är proportionell i förhållande till växthusarealen. Ju större växthusareal kostnaden kan fördelas på, desto större lönsamhet har investeringen, vilket naturligtvis leder till att lönsamheten blir sämre för mindre företag. Stödet till energibesparande åtgärder inom trädgårdsnäringen har avgörande betydelse för näringens anpassning till den nya energisituationen. Med tanke på detta och med tanke på den stora betydelse en ökad svensk trädgårdsproduktion skulle ha för vår sysselsättning och handelsbalans är det olyckligt att regeringen i budgetpropositionen föreslår en neddragning av bidraget till energibesparande åtgärder inom trädgårdsnäringen från 7 miljoner till 4 miljoner. F. n. ligger också ett antal ärenden hos de olika lantbruksnämnderna och lantbruksstyrelsen i väntan på att ytterligare medel skall ställas till förfogande och det är av utomordentlig vikt, även ur rättvisesynpunkt, att behövliga medel ställs till lantbruksstyrelsens förfogande för dessa ändamål. Genom att på ovan beskrivet sätt stödja insatserna för energibesparing och övergång till alternativa energikällor så ökas också sysselsättningen i andra näringsgrenar som har att förse trädgårdsnäringen med behövliga förnödenheter i form av pannor, energiväv för isolering, bränsle m. m. Eftersom detta dessutom är stödformer som tillämpas i andra länder, som svensk trädgårdsnäring har att direkt konkurrera med, så är det av utomordentlig vikt att vi skapar möjligheter för svensk trädgårdsnäring att komma i åtnjutande av bidrag och fördelaktiga lån för en rationalisering och modernisering av näringen. Detta är dessutom en nödvändighet om vi skall kunna bevara en konkurrenskraftig trädgårdsnäring i , ty även om svensk trädgårdsnäring kan uppvisa en hög teknisk standard är det omöjligt för den att konkurrera med importen om den inte ges minst lika goda möjligheter till förnyelse och anpassning till nya ekonomiska förhållanden som man ger trädgårdsnäringen i de länder som vi har att konkurrera med. Regeringen har aviserat en proposition om trädgårdsnäringens framtid. Med anledning av detta avstår vi från att nu precisera med vilket belopp det ovan nämnda bidraget bör höjas. Vi förutsätter dock att regeringen vid utarbetandet av bemälda proposition tar hänsyn till de faktorer vi påtalat i denna motion. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande vikten av att genom statliga stödåtgärder förbättra trädgårdsnäringens möjligheter att spara energi och/eller övergå till alternativa energikällor. () () ()