mot · G702576 · 1983-01-01 00:00:00 — m. fl. Det svenska totalförsvaret och det sårbara samhället Det framhålls ofta i den försvarspolitiska debatten i att vårt land har ett väl balanserat totalförsvar. Detta har upprepats så ofta att det liksom många andra besvärjelser och myter fått en ställning som vedertagen sanning. Men det är icke desto mindre en lögn. Det finns inte ett totalförsvar värt namnet i . Som alla andra högt utvecklade industrinationer har drivits, och låtit sig drivas, in i en samhällsorganisation och samhällsstruktur, som är extremt känsliga för minsta avvikelser från det normala och vardagliga. Detta gäller , i fredstid. Vilka konsekvenser det får i kristider, för att inte tala om krig, kan var och en föreställa sig genom att försöka bedöma verkningarna av ett sådant tillstånd på sin egen vardagliga situation. Den här diskussionen är dock inte populär bland de gängse, försvarspolitiska debattörerna i . Om man för ut den debatten i samhället kan det uppstå oro och ställas krav på förändringar, som man varken har resurser eller vilja att tillmötesgå. Därför får vi år , i budgetpropositioner och i andra sammanhang, höra att vår beredskap när det gäller folkförsörjning och andra civila delar av totalförsvaret är god. kommunisterna är av motsatt uppfattning. Som vi tidigare påpekat behövs det en ny målsättning för de civila delarna av totalförsvaret. Det räcker inte med Kompletterande beredskapsåtgärder för att en tillfredsställande försörjningsberedskap skall kunna upprätthållas, som det uttrycks i propositionen. Den första försvarslinjen för ett nationellt, självständigt neutralitetsförsvar måste skapas ute i samhället. Den centralisering och utslagning av viktiga samhällsfunktioner, som sker på marknadskrafternas villkor, måste motarbetas genom aktiva åtgärder av statsmakterna, regering och riksdag. Det fredstida samhällets resurser är inte en gång för alla givna och omöjliga att påverka. Större resurser och anslag till totalförsvarets civila delar får då en direkt positiv inverkan genom att produktion av livsnödvändiga varor och tjänster kan hållas i gång och spridas regionalt och lokalt med minskad sårbarhet och flera arbetstillfällen som direkt positivt resultat. Vpk har tidigare föreslagit att den kommande försvarsutredningen skall få direktiv, som på ett mycket mera bestämt sätt än tidigare riktar in verksamheten inom totalförsvaret mot att minska sårbarheten, överföra resurser från militär till civil sektor och därigenom stärka motståndskraft vid kriser och krig. Det är ett krav som är mera aktuellt . Det innebär inte att det militära försvaret sätts i strykklass. Det är nödvändigt att totalförsvaret också i fortsättningen har en väl utrustad och utbildad militär del. Men den kan inte fungera om den inte bakom sig har ett starkt, osårbart och väl fungerande civilt samhälle. Det militära försvaret är den totalförsvarsgren, som tar huvudparten av försvarskostnaderna. Det är dock viktigt att dessa stora belopp används på ett sätt som okar säkerhet, befrämjar den nationella självständigheten och därigenom blir ett stöd för den alliansfria politik och neutralitet i händelse av krig, som det råder en bred enighet om i vårt land. Så är inte fallet , enligt vpk:s mening. Dessa viktiga nationella frågor avgörs inte enbart av ökande eller minskande militäranslag. Säkerhetspolitiken och debatten omkring den får inte inskränkas till att handla om den militära organisationen och hur den skall se ut . Det säkerhetspolitiska läget för har försämrats. Motsättningarna och konfrontationerna mellan och har på ett helt annat sätt än tidigare börjat beröra det nordiska området. Vpk har i en särskild motion utvecklat sina synpunkter på detta förändrade läge och behandlar därför här enbart de frågor som direkt berör det militära försvaret. Eftersom beslutet om militäranslagen skjutits upp , och det därigenom är omöjligt att diskutera fördelningen mellan olika verksamheter och försvarsgrenar, måste resonemangen här bli av mera principiell natur. Vpk vill emellertid påpeka det otillfredsställande i att en samlad budgetdiskussion härigenom inte blir möjlig. De flesta andra delarna av samhället har samma eller större problem än det militära försvaret, men de kan tydligen lösas utan särskilda, längre överväganden. Utvecklingen inom det svenska militära försvaret har gått emot en tydlig konfrontation om hur den framtida organisationen skall se ut. Vpk har påpekat att det är omöjligt att både behålla ett värnpliktsförsvar och dyrbara vapensystem som , JAS och stridsvagnar. Ett val är oundvikligt, och det är uppenbart att de snabbt stigande kostnaderna för de nämnda krigsmaskinerna nu har ställt saken på sin spets. Det verkar tyvärr vara så att den socialdemokratiska regeringen är lika ovillig som tidigare borgerliga regeringar att släppa projekt som JAS och i stället satsa på ett verkligt folkförsvar byggt på allmän värnplikt. Försvarsministern talar - beträffande militära försvarets fortsatta utveckling - vackert om detta grundläggande krav. Det blir emellertid omöjligt att genomföra, om man inte skrotar och liknande satsningar. kommer signaler från den sittande värnpliktsutredningen om utbildningstider på nedemot för de värnpliktiga som skall krigsplaceras på lokalförsvarsförband och liknande. går utvecklingen mot allt större krav och längre utbildningstider vid andra enheter med elitkaraktär. Det pekar inte emot ett folkförsvar utan mot ett yrkesförsvar, en utveckling som vpk absolut sätter sig emot. Det finns möjligheter att kombinera högteknologi med ett värnpliktsförsvar, något som dessutom kan öka självständigheten när det gäller vapenanskaffning. bör avvecklas och folkförsvaret, byggt på allmän värnplikt, stärkas! Det är bra att strukturförändringar och samordning av gemensamma militära myndigheter pågår och skall fortsätta. Samverkan och samordning av militära och civila funktioner är också nödvändiga, och det har tidigare talats om olika sådana möjligheter. I budgetpropositionen hänvisas det mest till pågående undersökningar och utredningar, men det är dåligt med konkreta resultat. Vpk vill på nytt aktualisera de förslag som partiet tidigare fört fram. En sammanslagning av de centrala staberna, försvars-, armé-, marin- och flygstaben, bör vara möjlig att genomföra utan större ytterligare utredningar. Likaså bör en neddragning av antalet militärområdesstaber från sex till fyra kunna göras enligt alternativ redovisade i tidigare utredningar. Militärt-civilt kan stora rationaliseringsvinster erhållas genom sammanslagning av fortifikationsförvaltningen-byggnadsstyrelsen, försvarets sjukvårdsstyrelse-socialstyrelsen och försvarets rationaliseringsinstitut-statskontoret. Vpk godkände för det innevarande budgetåret ett anslag till det militära försvaret på . Det är mycket höga militärutgifter och de är motiverade av att det inom ett budgetår är svårt att ändra på fasta kostnader i form av löner och gjorda beställningar. I de beräknade belopp som t. v. redovisas i budgetpropositionen, föreslår regeringen att militärutgifterna för nästa budgetår sätts till 20 . Återstående belopp, 18 . är uppräkning från det av vpk godkända beloppet till penningvärde. Vpk godkänner med samma motivering som tidigare detta grundbelopp för /85. Mot bakgrund av de ovan redovisade principiella synpunkterna kan vpk inte godta de föreslagna nedskärningarna inom civilförsvarets område. Om den uttalade viljan att upprätthålla ett starkt totalförsvar verkligen är ärlig, är det förbluffande att minskningar föreslås av civilförsvarets, i dessa sammanhang marginella, anslag, medan ingenting skall sparas inom den militära sektorn. Utan att ha någon övertro på att stora anslag till civilförsvaret garanterar skydd och överlevnad i händelse av olyckor och krig, måste det ändå ses som ett minimikrav att de uppställda målen, en skyddsrumsplats och en skyddsmask till varje medborgare, genomförs så snabbt som möjligt. Anskaffningen av skyddsmasker har ständigt uppskjutits. Om det blir en ny förhalning kommer vi snart på nytt i den situationen att kassation av åldrade, inte längre tillförlitliga, masker börjar äta upp den ökning av antalet, som sker genom nyproduktion. Också skyddsrumsproduktionen bör bibehållas på nuvarande nivå för att fylla den brist, särskilt i städernas innerområden och i småhusbebyggelse, som uppstått under . Vpk stöder förslaget om en överföring av det lokala civilförsvaret till kommunernas ansvarsområde. Denna förändring, tillsammans med den nya hemskyddsorganisationen, kommer att öka kontakterna och samarbetet mellan civilförsvaret, kommunerna och de enskilda medborgarna. Det ligger i linje med den syn på totalförsvaret, som vpk vill se genomförd inom alla områden. De kostnader som uppkommer genom den nya organisationen får enligt vpk: s mening inte belasta kommunerna utan skall i sin helhet betalas av staten. Det ekonomiska försvaret måste, som tidigare påpekats, få en helt annan och vidare målsättning än vad som gäller. Vpk kommer i särskilda motioner, både med anledning av budgetpropositionen och av aviserade, senare framlagda förslag, t. ex. när det gäller energipolitiken, att föreslå förändringar och utvidgningar inom det ekonomiska försvarets område. Inom försvarsdepartementets område har överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF) begärt . för /85. Det har av försvarsministern skurits ner till , vilket är en minskning också i jämförelse med anslaget för /84. Det drabbar särskilt anslaget Beredskapslagring och industriella åtgärder, t. ex. Beklädnad m. m. med . I klartext innebär det minskat stöd till tekoindustrin, ett stöd som enligt vpk:s mening i stället borde höjas. Det förintar så gott som helt anslaget Kemiska produkter m. m. som skall användas till förpackningar för livsmedelsindustrin, material inom det grafiska området för tryckning av tidningar och tidskrifter och gummiprodukter, framför allt däck till de svenska bilarna. Samma gäller anslaget Metaller m. m., som framför allt skall säkra tillgången av viktiga legeringsmetaller som krom, kobolt, mangan, vanadin, nickel, titan och molybden. En stor del av dessa anslag utgörs av lagerkostnader. Det är riktigt att bör inrikta sig på egen produktion och minska lagerkostnaderna inom det ekonomiska försvaret. Men detta arbete har knappt påbörjats. Om ÖEF kan öka den inhemska försörjningen, t. ex. genom att förbereda brytning av legeringsmetaller, så är det utmärkt, men också det kostar pengar. Det förefaller som om regeringen när det gäller det ekonomiska försvaret, precis som när det gäller civilförsvaret och andra civila totalförsvarsgrenar, räknar med att det inte skall hända något allvarligt . Det är en väsentlig skillnad i förhållande till synen på det militära försvaret, där det ansetts nödvändigt att satsa tiotals miljarder på , fastän har fullt användbara flygplan av Viggen- och Drakentyp. De senare skall ju t. o. m. skrotas fastän de är fullt användbara ännu , bara för att det skall beredas plats för JAS. Så bygger regeringen upp ett väl balanserat totalförsvar. Vpk anser att ÖEF bör få de anslag på knappt en miljard, som den begärt. Det är en ökning med endast . Med fördel kan detta tas ifrån de prisregleringsmedel, som vpk vill dra in från det militära försvaret. Ett fullföljande av totalförsvarstanken är, när det gäller vad som kallas övrigt totalförsvar, viktigare än på andra områden. Det är här som samordning och samverkan mellan samhällets alla resurser kan få störst betydelse, dubbelfunktioner undvikas och organisation i fred förberedas för att så långt som möjligt fungera på samma sätt under kris och krig. Vpk instämmer i de överväganden som görs i budgetpropositionen inom detta område. Beträffande anslag över andra departement berör vi i särskilda motioner anslaget under om särskild polisverksamhet och under vad gäller beredskapen för hälso- och sjukvård. Vpk är kritiskt till neddragningen av anslaget för oljebekämpning till havs. I avvaktan på de utredningar som det talas om i propositionen och övriga åtgärder för samordning som pågår, vill vpk emellertid inte nu föreslå någon förändring av anslaget. En samordning och förstärkning av olika resurser i de svenska skärgårdarna är viktig också ur totalförsvarssynpunkt och för att minska sårbarheten, vilket vi tidigare framhållit. Begreppet en levande skärgård är en tillgång inte minst för det militära försvaret. En användning av försvarsanslag för att åstadkomma detta ger större effekt än ökade militära anslag. Vpk tar i annat sammanhang upp denna fråga och i samband därmed förslaget om överföring av till . Vi vill emellertid här också aktualisera en annan rationaliseringsåtgärd inom räddningstjänstens område, som tidigare diskuterats. Det gäller sammanslagningen av statens brandnämnd och . I likhet med de sammanslagningar militärt-civilt, som föreslagits av vpk, kan också här dubbelfunktioner avskaffas och besparingar göras. Med hänvisning till vad som ovan anförts föreslås* 1. att beslutar a) att uttala att en större vikt i fortsättningen skall ägnas åt sårbarhet i samhället vid det svenska totalförsvarets planering, b) att hos regeringen hemställa om att direktiven till nästa försvarsutredning utformas i enlighet därmed, 2. att beslutar att avbryts och hos regeringen hemställer om initiativ i enlighet härmed, 3. att hos regeringen hemställer om förslag till sammanslagningar av militära staber och civila och militära myndigheter i enlighet med vad som framförs i motionen, 4. att med anledning av proposition 1983/84:100, bilaga 6, beslutar a) att under punkten F 19. Reglering av prisstegringar för det militära försvaret, avslå anslag om , b) att under punkten G 1. Civilförsvar, bevilja ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt belopp till , c) att under punkten G 2. Civilförsvar: Anskaffning av anläggningar, bevilja ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt belopp till , d) att under punkten G 3. Civilförsvar: Skyddsrum, bevilja ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt belopp till , e) att under punkten H 2. Drift av beredskapslager, bevilja ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt belopp till , f) att under punkten H 3. Beredskapslagring och industriella åtgärder, bevilja ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt belopp till . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) * Se även motion 1983/84:577.