mot · G6022190 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Tågpendeltrafiken mellan och , m. m. län uppfattas ofta av landet i övrigt som länet utan problem, med alla fördelar som man kan dra av att ligga i närhet. Detta är en utbredd missuppfattning. län har i jämförelse med andra län fördelar av sitt geografiska läge, men det hindrar inte att länet har problem, vilka vi i det följande närmare kommer att beröra. län är ett av landets minsta län till ytan. Länet har också en speciell struktur genom att residensstaden är så dominerande, både geografiskt, verksamhetsmässigt och befolkningsmässigt. Av länets ca 245 000 invånare bor ca 148 000 i . län har haft en mycket stark befolkningstillväxt. Ökningen har i huvudsak skett inom och kommuner. Enligt länsprogram 80 bedömdes 255 000 invånare bo 1990. Utvecklingen visar en ökning av befolkningen i samtliga kommuner i länet utom i och . har dock inneburit klara förändringar i utvecklingstakten. kommun har t. endast ökat med drygt 200 personer efter 1979, vilket kan jämföras med drygt 750 personer . kommuns kraftiga befolkningsökning beror till stor del på sysselsättningsutvecklingen inom den offentliga och privata tjänstesektorn i kommunen. Andelen sysselsatta inom den offentliga sektorn var 1980 . Närheten till har också inneburit ett ökat arbetspendlande . Antalet lediga jobb har dock minskat inom det tidigare överhettade . kommun har speciella fördelar i form av forsknings- och utbildningsverksamhet. a. är två av landets universitet förlagda hit. Dessa utgör givetvis ett positivt inslag, men bidrar också till den starka Uppsala-dominansen jämfört med länet i övrigt. Det är mycket viktigt att och också ges goda utvecklingsmöjligheter. Detta är också ett riksintresse. Den nuvarande regeringens avvisande inställning till att förlägga ett internationellt centrum för genteknik och bioteknik till är beklaglig. Enligt vår uppfattning bör därför uppdra åt regeringen att verka för att ett internationellt centrum för genteknik och bioteknik förläggs till . I finns en omfattande spannmåls- och animalieproduktion, som bör innebära goda förutsättningar för en satsning på livsmedelsindustri. Sådan industri bör kunna dra fördel av ett nära samarbete med bl. a. och . Den har ett gott kommunikationsläge, närhet till stora avsättningsmarknader i , tillgång till välbelägna industriområden, tillgång till arbetskraft m. m. Dessa lokaliseringsfördelar torde ha störst betydelse för verksamheter som svarar för distribution av varor och tjänster. län har en näringslivsstruktur som varierar i olika delar av länet. har ett ensidigt näringsliv, där tillverkningsindustrin är helt dominerande. Det har alltid varit svårt för kvinnor att få arbete i . i sysselsätter ca 1 700 personer. Dessutom är många mindre företag till stor del beroende av den legotillverkning som Bahco bedriver. Bahco har anställningsstopp. Man har varslat personal och under flera perioder har Bahco-företag haft korttidsvecka. Många legoarbeten har dragits in för underleverantörer i kommunen. Problemen för kvinnor att få arbete var en av anledningarna till att den tidigare mittenregeringen och även engagerade sig i Eisers nedläggning av konfektionsfabriken , där 170 sömmerskor var anställda. Engagemanget ledde, tillsammans med handlingskraft från de anställda, till att 70 sömmerskor startade en löntagarägd tekofabrik med firmamärket Joar-Fashion. kommun har haft en stor inflyttning av personer med arbetsplats i . Det har bl. a. lett till en dåligt fungerande lokal arbetsmarknad, speciellt för kvinnorna. Problemen har ytterligare förvärrats genom den tidigare nämnda nedgången i antalet arbetstillfällen i . INorduppland är sysselsättningen i hög grad beroende av industrin, vilken dominerats av ett fåtal stora arbetsplatser. Gemensamt för dessa är att de är starkt påverkade av konjunktur- och strukturförändringar. Jord- och skogsbruk svarar för en förhållandevis hög andel av sysselsättningen, huvudsakligen i små enheter. Förvärvsintensiteten för kvinnor är låg. Situationen för ungdomarnas arbetsmöjligheter är bekymmersam. Just nu dominerar problemen i , där ca 140 personer blir utan arbete samt i , där 175 personer berörs av nedläggning. I har AB Sängfabriken också drabbats av vikande konjunkturer, vilket lett till ytterligare påfrestningar i ett redan hårt drabbat industrisamhälle. Frågan om broförbindelse mellan fastlandet och i norra har länge diskuterats bland öbefolkningen. På finns ca 600 permanentboende. mångdubblas antalet människor på ön. har frågan om broförbindelse fått ytterligare aktualitet då stora delar av ligger inom Forsmarks inre riskzon. Vid en eventuell olycka vid Forsmark uppstår stora problem att snabbt evakuera dessa människor till fastlandet. skulle det praktiskt taget vara omöjligt utan en broförbindelse. En beredskapsplan för eventuell Forsmarksolycka är därför nödvändig inte bara för utan också för närliggande kustområden. län har bättre förutsättningar att ta itu med skärgårdsproblemen och andra glesbygders och småorters problem . Inte minst gäller det den möjlighet som finns för länet att regionalt disponera en del av det regionalpolitiska stödet. Det är viktigt att regeringen vid sin fördelning av det regionalpolitiska länsanslaget noga beaktar de stora problem som finns i inte minst läns skärgårdsdelar och den norra länsdelen. En broförbindelse har också andra fördelar. Den skulle innebära att serviceutbudet vad gäller t. ex. handel och kommunikationer skulle förbättras. Detta vore till stor fördel för framför allt den permanenta befolkningen. Även om en broförbindelse innebär en kortsiktig investeringskostnad så blir en bro på samhällsekonomiskt lönsam. Dessutom skapas arbetstillfällen . är en av mest djupgående isfria hamnar, som dessutom har järn vägsanslutning med bruksorterna. Hamnen och järnvägsanslutningen är dock i sådant skick att upprustning måste ske. Detta måste ses som en angelägen och sysselsättningsbefrämjande investering, vilket bör beaktas bl. a. i arbetet med kommande ytterligare sysselsättningsstimulerande insatser. Därvid skulle förbättrade avsättningsmöjligheter för det uppländska näringslivet öppnas och ett antal sysselsättningstillfällen skapas dels under upprustningsskedet, dels därefter genom den löpande verksamheten i hamnen. Av handlingsprogrammet för Utvecklingsfonden framgår att näringslivet har mycket olika förutsättningar i olika delar av länet. Den strukturförändring som framför allt de större företagen genomgår är en situation som kommer att bli bestående åren framöver. Det innebär att orter med ett ensidigt näringsliv, som dessutom är knutet till ett enda företag, är utomordentligt känsliga vid en sådan strukturförändring. Mot den bakgrunden kommer Utvecklingsfonden att spela en alltmer avgörande roll när det gäller att trygga de mindre redan existerande företagen och skapa förutsättningar för ett nyföretagande i strukturförändringarnas spår. Utvecklingsfonderna har sedan tillkomsten fått en inarbetad rutin i den nya rollen som regionalpolitisk! Fonden i vårt län är på väg att finna sin profil utifrån att stödja den befintliga småföretagssamheten att dels ha beredskap för insatser för att mildra effekterna av strukturförändringar, dels bedriva en offensiv verksamhet baserad på länets specialiteter med två universitet, som genom sin forskning föder uppfinnings- och företagsutveckling. Det finns goda exempel på vad institutioner och institutioner knutna till har kunnat prestera i form av nya produkter, vilka möjliggjort nya företag som skapat många sysselsättningstillfällen i länet. En förutsättning för en offensiv regionalpolitisk verksamhet förutsätter dock en ekonomisk uppbackning av huvudmännen - staten och . Det är också viktigt att Utvecklingsfonden får planera utifrån de länsförutsättningar som är oss givna enligt den gjorda exemplifieringen. Mot den bakgrunden ser vi med oro på de ingrepp i planeringsförutsättnignarna som industriverket gjort då man kraftigt beskurit medelstilldelningen på just Uppsalafonden med hänvisning till att fonden under ett angivet år skulle få ett budgetöverskott. En förutsättning för att resp. fonder skall få utveckla sin länsprofil är att deras långsiktiga planering också accepteras av huvudmännen. Utvecklingsfonden är således ett bra instrument för det regionala näringslivet. Men utvecklingen har visat att kompetensen för Utvecklingsfonden måste vidgas så att fonden kan gå in i alla typer av företag och problem. Exempel härpå är förekomsten av olika regionala investmentbolag, vilka rätteligen borde inrymmas i Utvecklingsfondens verksamhet. Sålunda krävs en ändring av stadgarna för fonden. län ligger ur kommunikationssynpunkt centralt. Närheten till med bl. a. och flygplatser gör att många resenärer passerar eller kommer från län. fungerar som omstigningsort för charterresenärer och för resenärer med utrikesflyget. I samband med överflyttningen av inrikesflyget från till så kommer troligen en kraftig ökning av antalet resenärer med inrikesflyget till framför allt , eftersom personer bosatta i detta område endast i liten utsträckning har utnyttjat inrikesflyget vid . Turtätheten för bussarna mellan och bör bl. a. av denna anledning öka. Vad beträffar vägarna så passerar både E 4 och E 18 län. Stora trafikströmmar finns framför allt på dessa vägar samt på mellan och samt på mellan och . län har varit ett föregångslän vad gäller kollektivtrafik i länsregi. drivs denna av lokaltrafik AB. Trots detta kvarstår vissa trafikproblem att lösa. För att sålunda bl. a. förbättra förutsättningarna för busstrafiken bör planerade planfria vägkorsningar genomföras . Det viktigaste exemplet härpå är korsningen E 18-Väg 55 vid , vilken finns med i prioriteringslista. Den bör lyftas upp som ett mycket angeläget projekt. Synnerligen viktigt för landsvägstrafiken är också, att en planerad förbättring av sträckan E 18 tidigareläggs. Omkring 6 000 människor arbetspendlar med järnväg mellan och . Framför allt under har det förekommit mycket besvärande störningar i järnvägstrafiken. Det är därför viktigt, att tekniska och personella resurser ställs till förfogande, så att orsakerna till störningarna kan elimineras. Det är också angeläget att förbättra informationen till de resande. En omfattande arbetspendling med järnväg förekommer också mellan och . Däremot är det inte möjligt att resa med tåg till eller från , eftersom tågen inte gör uppehåll där. Bålstabor, som arbetspendlar till , åker som regel buss till och tar därifrån pendeltåg till . Då det är en dominerande del av befolkningen i som arbetspendlar, är det angeläget att de genomgående tågen stannar i och att dessutom SL:s pendeltrafik byggs ut till . Det är rimligt, att personer i skall kunna stiga på tåget i sin egen kommun, när de skall resa till andra orter. Norrlandstågen till och från passerar , och kommuner. Endast ett fåtal tåg stannar i . För att kommunernas invånare skall få bättre möjligheter att utnyttja genomgående rälsbunden trafik, bör tåg i rimlig utsträckning stanna i och . Frågan om färjeförbindelse mellan i och fastlandet har diskuterats . Såväl färja som färjelägen är utslitna. En ny bemannad färja har ansetts alltför dyrbar. Alternativen broförbindelse och lindrågen färja har därför diskuterats. Regeringen har fattat ett beslut som innebär att en lindrågen färja skall gå från till . Därmed bryts ett gammalt samband med det uppländska fastlandet, och en församling delas utan att direkt vägförbindelse finns. Motiveringen är kortsiktiga och begränsade kostnadsanalys. Det finns starka skäl, både för öborna och ur samhällsekonomisk synvinkel, att ytterligare överväga frågan innan denna radikala försämring genomförs. kommun är genom sin mycket utvecklade service på alla områden en attraktiv invandrarort. Detta förklaras bl. a. av det stora utbudet av studiemöjligheter från universitetsnivå och nedåt. Därav följer att bland invandrarna finns många med god utbildning såväl från hemlandet som från . Men det finns också många invandrare med mycket låg skol- och yrkesutbildning. Dessa har särskilt svårt att få arbete i , där arbetsplatserna i så hög grad har de stora utbildningsinstitutionerna som förutsättning. utgör ändå ett lockande mål även för dessa invandrare, men den starka koncentrationen utgör ett problem för kommunens olika organ. Det är inte bara kommun som har svårigheter att erbjuda invandrarna acceptabel service och övriga levnadsvillkor. Även främst har ett stort inslag av invandrare från främmande kulturer, vilket försvårar anpassningen. Med hänsyn till de svårigheter som särskilt och kommuner genom den starka koncentrationen av invandrare har att ge dessa goda förutsättningar för anpassning och utveckling, efterlyser vi generösare stöd till kommuner med särskild koncentration av invandrare. Med stöd av det anförda hemställs* 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts beträffande upprustning av järn vägshamnen i , 2. att beslutar att uttala att en bro bör byggas mellan och samt att detta projekt ges högsta prioritet, 3. att beslutar att hos regeringen begära initiativ syftande till att amöbornas direktförbindelse med det uppländska fastlandet tryggas, 4. att beslutar att hos regeringen begära att vägkorsningen E 18 Väg 55 vid görs planfri och att detta projekt ges hög prioritet, 5. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts beträffande tågstopp och bättre spårbundna förbindelser för , och , * Se även motionerna 1982/83:2191-2193. 6. att beslutar att hos regeringen begära åtgärder för en bättre fungerande tågpendeltrafik mellan och . () ()