ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G6021489 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83:1489 m. fl. Bibehållande av massatillverkningen i B har beslutat att avbryta tillverkningen av pappersmassa vid anläggningen i , för att i fortsättningen enbart utnyttja fabriken vid Aspa bruk. En nedläggning av Vaggerydsfabriken innebär att en redan hårt drabbad kommun skulle få en total arbetslöshet av . har tidigare uttalat att arbetslöshet är ett gissel som måste bekämpas med alla till buds stående medel. Tillgängliga prognoser inom svensk massaindustri antyder en påtaglig förbättring av efterfrågan, och prisnivån tyder ytterligare på att beslutet om nedläggning av Vaggerydsfabriken är förhastat. AB:s förutsättningar för att även driva fabriken i har förbättrats efter beslutet att den svenska kronan har devalverats. kan det finnas vissa svårigheter att jämsides driva de båda anläggningarna i och Aspa, men då det finns intressenter, som är beredda att överta och integrerat driva anläggningen i , förutsätts att staten positivt medverkar vid en eventuell avyttring av Aspa bruk. Med hänvisning till ovanstående föreslås att som sin mening ger till känna vad i motionen anförts om vikten av att bibehålla pappersmassatillverkningen i . () ()
mot · G602149 · 1983-01-10 00:00:00 — Motion 1982/83:149 Åtgärder mot vissa plågsamma djurförsök Minst 25 miljoner försöksdjur lider döden i de stater som tillhör . En del av dessa gör det på ett grymt sätt. En stor del av dem utsätts för mer eller mindre smärtsamma försök i samband med det s. k. LD50-testet, ett sätt att prova olika ämnens giftighet som är föreskrivet i de flesta länders lagstiftning. Antalet möjligen giftiga eller skadliga ämnen ökar ständigt, och prövningen av dem måste fortgå. Frågan är dock om LD50-testet bör fortsätta att vara huvudmetoden för detta. Den går så till, att ett ganska stort antal djur utsätts för ämnet i större och mindre doser, och man tar reda på vid vilken dos hälften av djuren dör (lethal dose ). Som alla förstår, är metoden ett stort slöseri med djur, pengar och smärta. Är den pålitlig? Är den den enda pålitliga? De två sista frågorna utsattes i historien för en grundlig vetenskaplig debatt vid en konferens i , dit internationella experter kallats. Där framgick att mycket har hänt i den vetenskapliga världen, och LD50 är inte på långt när obetvivlat. Vid en hearing som anordnade i framkom såväl från forskare som från industrirepresentanter att LD50-metoden var otillfredsställande ur många synpunkter och att man gärna skulle se den ersatt med någon annan. Emellertid finns ännu ingen allmänt accepterad metod att avläsa en stor mängd ämnens farlighet i kvantitativa mått. LD50:s kvantitativa validitet är visserligen ganska osäker, men den används än så länge i brist på bättre. (Referenser finns t. ex. i Significance of the LD50 Test for the Toxicological Evaluation of Chemical Substances, Arch. 1981, 47:77.) Vid hearingen i sade . D. , representant för den Europeiska federationen av : Industrin är väl medveten om att LD50 är en olämplig metod för att uppskatta risker i allmänhet, så som den används för att möta lagens krav, och är angelägen om att ersätta LD50 med studier i akut förgiftning på ett lägre antal djur. Under dessa omständigheter är det viktigt att , som redan tagit initiativ för att ta upp LD50-frågan på internationell basis, fortsätter med dessa ansträngningar. Djuren dödas och lider, därför att lagstiftarna kräver det, och lagstiftarna kräver det, därför att de inte känner någon bättre metod. Med förenade krafter torde forskning och industri tillsammans kunna hitta dessa bättre metoder, helst som de är övertygade om att LD50:s dagar är förbi. Det måste också framhävas vara en viktig uppgift för politiker och forskare att i lämpliga internationella fora arbeta för att ersätta LD50-metoden med andra testmetoder som medför minskat lidande eller helst inget alls för försöksdjur. Regeringen har därvid ett särskilt ansvar för att bevaka att svenska initiativ fullföljs. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om förnyade ansträngningar att ersätta LD50-metoden med andra testmetoder.
mot · G6021490 · 1983-01-20 00:00:00 — Motion 1982/83:1490 m. fl. Höjt anslag till statens pris- och kartellnämnd är en central förvaltningsmyndighet för frågor rörande prisövervakning. Enligt instruktion (1973:609) har den till uppgift att följa utvecklingen av och främja allmän kännedom om pris- och konkurrensförhållanden inom näringslivet med undantag för bank- och försäkringsväsendet. I instruktionen ingår även uppgifter omfattande vissa utredningstjänster åt , och som rör gemensamma intressefrågor. Dessutom ingår som en viktig uppgift informationsskyldighet både mot allmänheten - om rådande pris- och konkurrensförhållanden - och till myndigheter om undersökningsresultat som är av betydelse för deras verksamhet avseende pris- och konkurrensförhållanden inom näringslivet. Även om uppgifterna har skiftat något, bl. a. i samband med prisstoppsperioder, så har den prisövervakande verksamheten varit den centrala uppgiften. En övervakningsuppgift som sannerligen inte underlättats av det kraftigt utökade utbudet av produkter och varusortiment, som skett under en följd av år inom flertalet varuområden. har i likhet med många verksamhetsområden drabbats av de borgerliga regeringarnas nedskärningar av anslagen. Enligt redan fattade beslut motsvarar anslagsbegränsningen en vakanshållning av totalt ca 40 tjänster, vilka slutgiltigt skall genomföras under /83. Den minskning av anslaget (- .) som föreslås i budgetpropositionen motsvarar en vakanshållning av ytterligare 5 tjänster. Sammantaget utgör detta en stor andel av SPK:s totala personalresurs. Då prisövervakning inte kan ske utan mänskliga insatser blir följden en sämre övervakning till nackdel för konsumenterna. Den vanliga prisövervakningen sker i kontakter med företag som tillverkar och importerar varor och företag som producerar tjänster. Genom kontroll av prislistor följs prisutvecklingen inom olika branscher. Utöver detta krävs också kontrollanter ute i butikerna, som skall se till att priserna inte höjs onormalt. omfattas av den totala konsumtionen av direkt prisövervakning. För övriga varu- och tjänsteområden finns en viss beredskap för särskilda insatser. , då allt fler hushåll har det svårt att få hushållskassan att räcka till nödvändiga inköp, blir en effektiv prisövervakning ännu viktigare. Konsumenterna måste ges garanti för att de får valuta för pengarna och att inga oskäliga priser förekommer. Det finns alltså enligt vår mening inte nu utrymme för de nedskärningar som föreslås i budgetpropositionen. En minskning (- . ), motsvarande en vakanshållning av ytterligare 5 tjänster, innebär att den intensivövervakning som gäller varor och tjänster, på för konsumenterna väsentliga områden, inte kan ske på ett tillfredsställande sätt. Med hänvisning till det anförda föreslås att med ändring av regeringens proposition 1982/83:100, bil. 9 , C 3 Statens pris- och kartellnämnd, upptar ett i förhållande till regeringens förslag med . (vpk) INGA (vpk) MAJ (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G6021497 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1497 m. fl. Socialdemokraterna motsatte sig svenskt medlemskap i (), när det 1977 föreslogs av den första Fälldinregeringen. Skälen för detta ställningstagande redovisades utförligt i partimotionen 1976/77:1489. godkände emellertid anslutning till IDB. I motionerna 1977/78:1310, 1978/79:1507 och 1979/80:1782 har socialdemokraterna därefter krävt att skulle uttala sig för ett utträde ur IDB. Den borgerliga majoriteten har avslagit samtliga motioner. Vi anser att de skäl som anförts för det tidigare socialdemokratiska ställningstagandet till IDB är bärande. Vid behandling av motion 1979/80:1782 anförde socialdemokraterna bl. a. följande (NU 1979/80:29). anslutning till IDB motiverades av sina förespråkare främst med att medlemskapet skulle föra med sig betydande exportmöjligheter. Från socialdemokratiskt håll genmäldes att de positiva verkningarna på nettoexporten måste bedömas bli begränsade och att kostnaderna för medlemskapet alltså skulle bli höga i förhållande till det ekonomiska utbytet. som tidigare är emellertid de ekonomiska aspekterna helt sekundära. Det är biståndspolitiska och allmänt utrikespolitiska synpunkter som måste bli avgörande när frågan om fortsatt medlemskap i prövas. Slutsatsen kan bara bli en. Medlemskapet står, som konstateras i motionen 1979/ 80:1782, i uppenbar motsatsställning till de värderingar som har varit vägledande för svensk utrikes- och biståndspolitik. Huvuddelen av bankens resurser går till militärdiktaturer och andra förtryckarregimer. Symptomatiskt är att IDB tycks planera och redovisa sin verksamhet utan hänsyn till arten av den regim som råder i de olika låntagarländema. Det är huvudsakligen de rikare länderna och de mera besuttna befolkningslagren som drar nytta av bankens resurser. Denna bedömning av IDB:s utlåningspolitik är fortfarande giltig. Därtill kommer att IDB genom sina stadgar och procedurregler skiljer sig från de multilaterala organ och banker där medverkar. För specialfonden är t. ex. rösträtten så utformad att har vetorätt beträffande besluten. möjligheter att påverka utlåningspolitiken är också ytterligt begränsade, då vår röstandel i banken efter den femte kapitalpåfyllnaden endast uppgår till . Enligt vår mening bör därför inte genom nya beslut om ökade kapitalinsatser ytterligare binda sig till framtida insatser i banken. Regeringen bör i stället ta upp medlemskap i till omprövning. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om omprövning av medlemskap i , 2. att beslutar att avslå regeringens förslag om deltagande i den sjätte kapitalpåfyllnaden. () () () () () () () ()
mot · G6021498 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83:1498 Åtgärder för att stödja serviceföretagen har den svenska serviceindustrin snabbt vuxit i omfattning. Denna tillväxt kan väntas fortsätta. Serviceindustrins betydelse för samhällsekonomin kommer därför att bli än mer betydelsefull . Med hänsyn till tillverkningsindustrins sjunkande betydelse för sysselsättningen är servicesektorns utveckling av stor betydelse för landet. I den rådande ekonomiska situationen är det därför angeläget att denna tillväxtbefrämjande utveckling stimuleras. har ett ökat intresse kunnat förmärkas för export av service och tjänster. Tyvärr har något motsvarande intresse inte kunnat noteras för serviceproduktionen inom landet. De klara samband som råder mellan export- och hemmamarknad gör emellertid att serviceexport bäst främjas genom åtgärder på hemmaplan. För att kunna exportera måste serviceföretagen kunna hänvisa till referensanläggningar i . Exporten förutsätter därför framgång på hemmamarknaden. Detta förutsätter i sin tur att konkurrensen med den offentliga sektorn kan ske på lika villkor, vilket inte är fallet . Den ökande kommunala egenregiverksamheten utgör tillsammans med annan offentlig konkurrensbegränsning ett stort hinder för servicenäringens utveckling. Därtill kommer den konkurrensbegränsande effekt som mervärdeskattelagens bestämmelser har för de privata företagen gentemot den offentliga sidans egen behovsverksamhet. Det är av största vikt att åtgärder vidtas för att garantera konkurrens på lika villkor mellan privat och offentlig serviceproduktion. Mot bakgrund av det anförda hemställer jag att hos regeringen hemställer att motionen överlämnas till utredningen rörande åtgärder för att främja export av tjänster, för övervägande och förslag. minab/gotab 1983 73524
mot · G6021499 · 1983-01-25 00:00:00 — 1982/83 1499-1505 Motion 1982/83:1499 m. fl. Lokaliseringen av statens energiverk för statens energiverk m. fl. organ inom energi- , . området () hävdade att de krav på lokaliseringsorten som måste ställas för att verksamheten på lång sikt skall ktinna drivas effektivt utanför i godtagbar grad bara kan uppfyllas av , , Även om förordar som lokaliseringsort, så anser vi detta av regionalpolitiska skäl otänkbart. Tyvärr delar den nuvarande energiministern uppenbarligen inte denna vår uppfattning utan förordar en lokalisering till . har vid upprepade tillfällen uttalat att ny statlig verksamhet inte bör placeras i , som har uppenbara problem med att klara den tillväxt som redan är för handen. I sammanhanget vill vi bara notera att har över 60 000 sysselsatta inom central förvaltning, dvs. Motsvarande tal är för 350 sysselsatta resp. . ökade sysselsättningen för ifrågavarande kategorier inom med 10 000 personer men i bara med 60, detta trots att ca 6 000 statliga sysselsättningstillfällen flyttades ut från . I vår motion 1981/82:242 lämnade vi en utförlig redovisning av såväl skäl som förutsättningar för en lokalisering av till , varför vi inte finner anledning nu upprepa dessa, eftersom de är relevanta och gällande. Genom det stora oljeberoendet har åtgärder för energihushållning liksom behovet av alternativa energisystem utvecklats och förankrats i regionen. intar även en särställning för energiåtgärder inom transportsektorn emedan kommunen utgör nationellt transportcentrum. är kommunikationsmässigt lättillgänglig såväl för övriga landet som för utlandet. Järnvägs-, luft-, väg- och sjöförbindelserna är goda. I regionen finns en allsidig service samt exceptionellt goda rekreationsmöjligheter inte minst inom kust- och skärgårdsområdet. Dessa förhållanden torde medföra att eventuella avhopp vid en utlokalisering av statens energiverk till kommer att bli färre än normalt. 1 1982/83. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att statens energiverk skall lokaliseras till . () ()
mot · G602150 · 1983-01-10 00:00:00 — Motion 1982/83:150 I likhet med många andra folk har anhängare av den judiska religionen vissa bestämmelser om hur deras mat skall vara beskaffad. Dessa regler är uråldriga och hänger lika intimt samman med deras religion som etiska föreskrifter och gudstjänstföreskrifter. I tre länder i , , och , existerar inte en religionsfrihet för judar som sträcker sig ända till deras rätt att slakta sina djur på det enda sätt deras religion tillåter. Sättet kallas koscherslakt, och går så till att halsen på djuret avskärs med ett snabbt snitt, så att döden inträffar så snabbt och smärtfritt som möjligt. Meningen är också att blodet skall rinna ur kroppen så fullständigt som möjligt, eftersom en rättrogen jude inte får äta blod. Varken elchock, gas eller droger får användas som bedövningsmedel, eftersom dessa av judarna anses vara djurplågeri. Av sådant blir köttet otjänligt till föda, enligt judisk lag och religion. Koscherslakt förbjöds i och baserar sig på en undersökning som gjorts i . Årtalen talar för sig själva. I avskaffades denna lag efter krigsslutet. Så inte i . Givetvis skall man inte tillåta djurplågeri vid slakt i . Jag tillåter mig dock att betvivla, att det sätt på vilket våra vanliga slaktdjur behandlas vid och kanske en före slakten är så humant som det borde vara. I varje fall kan man inte utdöma koscherslakten som värre än annan slakt, utan att ha vetenskaplig grund för detta. Jag föreslår alltså att en utredning företas om koscherslakten från djurskyddssynpunkt. Eftersom den tillämpas i länder med högtstående djurskyddslagstiftning som t. ex. , torde det inte möta större svårigheter att få tag i material. Om det kan visas att koscherslakten inte rimligen medför värre plågor för djuren än annan slakt - och jag vill givetvis sätta kraven på smärtfrihet mycket högt i båda fallen - bör lagen som förbjuder koscherslakt upphävas, eftersom den då strider mot grundlagens bestämmelser om religionsfrihet. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om utredning av koscherslakt.
mot · G6021504 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1504 har i enlighet med tidigare beslut fullföljt nedläggningen av gruva. Brytningen upphörde i stort , och anställningsansvar för de anställda går ut . Ett samverkansprojekt för att skaffa ersättningssysselsättning har genomförts med relativt gott resultat. Trots detta betyder nedläggningen stora svårigheter för denna bygd att leva vidare med bevarad tro . erhöll generaldirektör uppdrag av regeringen att lämna förslag till tidigareläggning av åtgärder inom i syfte att mildra sysselsättningskonsekvenserna av nedläggningen av gruva. Resultatet blev att avsatte 5 milj. kr. för prospektering av Håkansbodamalmen. har utfört vissa undersökningar som visar att det finns ca malm vid CU-halt på samt vissa tillskott av AG och AU. Det är också sannolikt att motsvarande kvantiteter kan uppvisas på djupare nivåer. Tyvärr har inte undersökningarna för att fastslå detta kunnat slutföras. Håkansbodagruvan står nu inför hotet att vattenfyllas, vilket skulle omöjliggöra vidare undersökningar av den totala malmtillgången. Arbetet att avskilja Stråssagruvan är inne i sin slutfas, vilket gör att de resurser som skulle kunna användas vid en vidareundersökning av Håkansbodamalmen kommer att skingras. Sakkunniga bedömare vid gruva uppger att en fullständig undersökning av malmtillgången i Håkansboda skulle kosta mellan 2,5 och 3 milj. kr. Detta får anses som en ringa kostnad i jämförelse med vad det skulle kosta att utföra undersökningen när gruvan slutgiltigt är vattenfylld och resurserna vid gruva helt avvecklade. Det är därför rimligt att i nuvarande situation låta slutföra undersökningen av Håkansbodamalmen. Kostnaderna för detta får inrymmas inom ordinarie prospekteringsanslag. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående prospekteringsverksamhet i Håkansboda.
mot · G6021505 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1505 Många mindre vattenkraftverk i exempelvis Bergslagen befinner sig i utsatta positioner. Med, i många fall, endast en möjlig kund att sälja elkraften till är dessa utlämnade till köparens godtycke i vad gäller prissättningen. Situationen innebär avsevärda problem för de , av stigande kostnader, hårt ansträngda företagen. Enligt de regler som gäller skall vid sådana monopolsituationer kunden betala det pris som rekommenderas av . Erfarenheterna visar dock att kunderna, vilka i många fall är kommuner, inte alltid följer utfärdade rekommendationer utan i stället påtvingar elleverantörerna ett lägre pris. Variationerna från det rekommenderade priset är mycket olika, men det finns enligt uppgift exempel på kommuner som på grund av sin unika ställning som ensam kund, tvingar vattenkraftsföretagen att leverera elkraft till underpriser. Normalt är dock skillnaden mellan rekommenderat pris och det faktiska priset inte anmärkningsvärt stor. Men för de mindre vattenkraftsföretagen betyder ändock intäktsbortfallet på grund av det lägre priset att man får svårigheter att täcka sina kostnader och driva verksamheten vidare. Dagens energipolitiska målsättning är att så långt som möjligt utnyttja inhemskt producerad energi som ersättning för importerade energiråvaror. I detta sammanhang har också de mindre vattenkraftsföretagen betydelse. Möjligheten för dessa att ta ut priser som överensstämmer med rekommendationer måste därför avsevärt förbättras. I annat fall riskerar många små elproducerade företag att slås ut. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående förbättrade möjligheter för de mindre elkraftsföretagen att kunna prissätta vattenkraften i enlighet med av utfärdade rekommendationer. mlnab/gotab 1983 73541
mot · G6021506 · 1983-01-24 00:00:00 — 1982/83 1506-1517 Motion 1982/83:1506 Livsmedelsindustrin är näst största industribransch. Livsmedelshanteringen sett i ett vidare perspektiv sysselsätter en halv miljon människor. Konsumenternas livsmedelsinköp uppgår nu till och tar av konsumenternas disponibla inkomster i anspråk. Importen av livsmedel är relativt blygsam eller i storleksordningen . Branschen har med andra ord en mycket stor samhällsekonomisk betydelse men naturligtvis också en central social roll och ett avgörande inflytande på medborgarnas konsumtionsvanor, hälsa och välbefinnande. Livsmedelssektorn har kommit att tillmätas en allt betydelsefullare roll även inom forskningspolitiken. I den proposition om forskningen som regeringen framlade har livsmedelsforskningens och teknologins betydelse klart fastslagits och hänförts till de prioriterade forskningsområdena. Detta har också avspeglat sig i ökade insatser från statens sida. Den förra regeringens ställningstagande i den frågan grundades bl. a. på det väl dokumenterade behovet av ökad kunskapsutbyggnad och utveckling som klart framgått av ett antal utredningar. Dessa utredningar har genomförts inom forskningsrådsnämnden, styrelsen för teknisk utveckling, , industridepartementet och senast . Det är nu angeläget att pågående arbete inom STU med nästa treårsplanering beaktar det livsmedelstekniska området starkare än . Speciellt finns det anledning efterlysa insatser för kunskapsuppbyggande forskning inom livsmedelsområdet. Detta forskningsområde är av fundamental betydelse även för vår världsledande export av processutrustning och förpackning för livsmedel. En intensifierad forskning måste därför också gälla områden av betydelse för den tekniska utvecklingen. Insatserna är också av betydelse för ambitionerna att öka den svenska livsmedelsexporten som bör bli av växande betydelse under förutsättning att jordbrukspolitiken inte lägger hinder i vägen för ett rationellt utnyttjande av alla de produktionsresurser som finns i det svenska lantbruket. Debatten om det svenska livmedelsöverskottet har mot denna bakgrund utgått från felaktiga utgångspunkter och utgör egentligen endast ett ytterligare belägg för att forskningen inom detta område liksom inom biotekniken i stort inte varit så välutvecklad att lantbrukets produktionspotential kan utnyttjas i sin helhet, vilket måste vara utgångspunkten. 1 1982/83. Med hänvisning till vad sorn i motionen anförts hemställer jag att hos regeringen begär sådana riktlinjer för den fortsatta forskningspolitiken att insatserna inom livsmedelsforskningen väsentligt kan intensifieras. . ÅSLING (c)
mot · G6021508 · 1983-01-25 00:00:00 — och till dagarbete för småbarnsföräldrar Det är föräldrarna som har och skall ha huvudansvaret för barnens fostran. Att på olika sätt stödja föräldrarna i detta är en viktig uppgift. De förhållandevis låga födelsesiffrorna tyder på att många tvekar inför att föda och fostra barn, och i synnerhet flera barn. Det finns mycket som tyder på att människor skulle vilja ha fler barn om samhället vore bättre anpassat till barns behov. En anpassning av arbetslivet till barns och föräldrars behov är angeläget. Speciella hänsyn måste tas till småbarnsföräldrar i arbetslivet. En sådan åtgärd är att alla småbarnsföräldrar har en lagfäst rätt att förkorta sin arbetsdag . Småbarnsföräldrar bör också, enligt uppfattning, så långt möjligt erbjudas dagarbete. Förbättrade möjligheter för småbarnsföräldrar att få arbete är en angelägen, men komplicerad fråga. Mycket stora grupper,i samhället är direkt eller indirekt berörda. Praktiska svårigheter bör emellertid inte få skymma målsättningen. Barn har rätt till sina föräldrar. Vi anser att arbetsmarknadens parter i första hand bör komma överens, exempelvis om att småbarnsföräldrar erbjuds förtur till dagarbete. Regeringen bör ta initiativ till överläggningar i frågan. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att beslutar begära att regeringen initierar arbetsmarknadens parter till överläggningar om att erbjuda småbarnsföräldrar förtur till dagarbete. () ()