mot · G70218 · 1983-10-21 00:00:00 — m. fl. Statsbidrag till barnomsorg och social hemhjälp (prop. 1983/84:9) I proposition 1983/84:9 föreslås ett nytt statsbidragssystem för barnomsorgen. En reform av statsbidragssystemet för barnomsorgen har länge varit angelägen. Center/folkpartiregeringen föreläde ett förslag till reformering. Det revs emellertid upp efter valet av nuvarande socialistiska majoritet. Trots alla dess svagheter återinfördes det gamla statsbidragssystemet. Enligt mening är det angeläget att en god barnomsorg ges prioritet även i besparingstider. Det är emellertid nödvändigt att noga pröva hur de offentliga utgifterna inom familjepolitiken bäst kommer till användning för att ge föräldrarna möjlighet att välja den form av tillsyn som de finner bäst för sina barn. Det finns ett klart samband mellan det ekonomiska stödet till barnfamiljer, föräldraförsäkringens omfattning och statsbidragen till barnomsorgen. Då regeringen har aviserat förslag också beträffande det ekonomiska stödet till barnfamiljerna, hade det varit ändamålsenligt att få behandla dessa förslag sammantagna. Föräldrarnas möjlighet att klara egenavgifterna för daghem eller fritidshem kan t. ex. inte ses isolerat från utformningen och nivån av barnbidragen. En översyn pågår också av det kommunala skatteutjämningssystemet inom en parlamentarisk utredning. Kommande förslag till förändringar i detta system kommer att påverka kommunernas ekonomiska situation. I ett sådant sammanhang borde även statsbidragen till barnomsorgen och den sociala hemhjälpen beaktas. Det förslag till nytt system som nu har att ta ställning till innebär att det nuvarande bidraget per plats i daghem och fritidshem slopas. I stället föreslås bidrag utgå dels som grundbidrag per inskrivet barn, dels med visst belopp per årsarbetare för kommunalanställd personal inom barnomsorgen. Bidraget per inskrivet barn syftar till att stimulera till effektivare användning av platserna inom barnomsorgen. Bidraget som baseras på personalkostnader har på sätt och vis det motsatta syftet, nämligen att stimulera personaltätheten. Det är oklart vad den sammanvägda effekten av dessa båda olika principer för statsbidragen blir. Det finns flera skäl till kritik mot det nuvarande statsbidragssystemet. Det är krångligt, och staten detaljstyr kommunerna i alltför hög grad. minska byråkratin i barnomsorgen initierade den förra regeringen förenklingar i och regelsystem av betydelse för daghem och fritidshem. avvecklas ytterligare styrande normer. Det är bra. I övrigt uppfyller det nya förslaget till statsbidragssystem knappast kraven på förenklingar. Statens samlade bidrag till kommunerna för barnomsorgen uppgår budgetår till ca . Huruvida detta belopp ökar eller minskar som en föjd av det föreslagna systemet redovisas inte. Det är naturligtvis ytterligt anmärkningsvärt att förelägga ett förslag till ändrat statsbidrag vars ekonomiska konsekvenser för statsbudgeten inte kan redovisas. Det är svårt att säga vad orsaken till denna brist i propositionen är. Endera är det så att stödet till barnomsorgen minskas som en följd av förslaget och att regeringen inte vill redovisa det öppet, eller är det så att man faktiskt inte lyckats räkna ut vilka statsfinansiella effekter det får. Vilken av förklaringsgrunderna som än är den riktiga, är det under all kritik att förelägga en så bristfällig proposition. Den nuvarande regeringen har försatt kommunerna i en mycket svårbemästrad situation i den här frågan. Den reform av statsbidragssystemet som mittenregeringen lade fram och antog kom före kommunernas beslut om nästa budget. Genom beslutet sent att riva upp den reformen förorsakades kommunerna åtskilligt merarbete med att räkna om sina budgetförutsättningar i all hast. Barnomsorgen är en tung post i kommunernas ekonomi. Ändrade regler för statsbidragen får därför stor betydelse för kommunernas samlade ekonomi. försätter nu regeringen de kommunala instanserna i denna svårighet genom ett sent förslag och bristfälligt underlag. Regeringen presenterar sitt förslag till nytt statsbidragssystem först sedan kommunernas budgetarbete är långt framskridet. beslut i frågan kommer att tas först sedan många kommuner tagit beslut om nästa års budget. Även om kommunerna skulle kunna utgå från att beslutar i enlighet med regeringens förslag, är det mycket svårt att exakt räkna ut hur det nya statsbidragssystemet slår i förhållande till det nuvarande. Det är otillständigt att försätta de kommunala beslutande församlingarna i denna situation. Regeringen är uppenbarligen medveten om att effekterna också på resp. kommuns ekonomi är svåra att beräkna. Därför införs en spärregel som innebär att differensen mellan det nya och gamla systemet (inkl. motsvarande differens som följd av ändringen av statsbidraget för social hemhjälp) inte får bli större än vad som motsvarar på utdebiteringen. Tydligare kan det inte sägas att regeringen inte själv kunnat räkna hur det nya systemet slår. Som framgått av vad ovan sagts innehåller propositionen så stora svagheter att den inte bör antas av . bör i stället besluta i enlighet med proposition 1980/81:205. Detta innebär att bidrag bör utgå av kommunernas bruttokostnader för barnomsorgen exkl. administrationsutgifter. I bidragsunderlaget ingår kostnader för daghem, fritidshem och familjedaghem. Bidrag utgår då också för barnomsorg i deltidsförskolor och i öppna förskolor samt för en schablonmässigt beräknad kostnad för pedagogisk ledning. På kan det i en diskussion av de samlade statsbidragen till kommunerna finnas anledning att överväga en avsevärt enklare konstruktion av statsbidraget till barnomsorgen, nämligen ett som baseras på antalet barn i vissa åldersgrupper. Ett sådant system skulle vara mindre krångligt och innebära mindre statlig styrning i fråga om kommunernas insatser. Konsekvenserna för barnomsorgens utveckling och kommunernas ekonomi måste dock först studeras närmare. Stimulans till barnomsorg i enskild regi anser som framgått ovan att regeringens förslag bör avvisas av . Skulle emellertid beslut bli det omvända bör åtminstone en brist rättas till. Det gäller villkoren för daghem och fritidshem som drivs i ideell regi. F. n. kan daghem och fritidshem i enskild regi få statsbidrag under förutsättning att de finns upptagna i kommunens daghemsplan. Den bestämmelsen flyttas över i nya förslaget, men statsbidraget blir sämre. Enligt regeringsförslaget utgår bidraget för pesonalkostnader endast för kommunalt anställd personal inom barnomsorgen. De förskolor som inte drivs i regi har självfallet ingen kommunalanställd personal. Det är svårt att veta om det är regeringens avsikt att de ekonomiska villkoren för daghem och fritidshem i ideell regi skall försämras eller om det är ett förbiseende. Naturligtvis bör enskilda daghem få samma villkor som kommunalt drivna. Det skulle annars få mycket svåra ekonmomska effekter för föreningar, kyrkor och föräldrakooperativ som driver förskolor och det skulle omintetgöra alla tankar på nya i enskild regi. Det skulle också driva upp föräldraavgifterna i dessa daghem till en oacceptabel nivå. I stället för att införa försämringar för ideella frivilliga initiativ bör dessa enligt mening uppmuntras. Även om regeringsförslaget i övrigt skulle godtas av bör det därför enligt vår mening åtminstone ändras på denna punkt. Bidrag för anställd personal i daghem m. m. med annan huvudman än kommunen bör således utgå på samma sätt och med samma belopp som inom barnomsorg. Statsbidraget till social hemhjälp I propositionen föreslås även en förändring av statsbidraget till social hemhjälp. Kommunernas sociala hemhjälp fyller en stor funktion när det gäller att underlätta för äldre och handikappade människor att bo kvar i den egna bostaden . Detta är enligt uppfattning mycket angeläget inte bara för att det minskar behovet av vård inom olika institutioner utan framför allt därför att det överensstämmer med de enskilda människornas önskemål. Även för barnfamiljerna är verksamheten viktig, framför allt i samband med tillfällig sjukdom, även om omfattningen har minskat i takt med föräldraförsäkringens utbyggnad. Bidrag till social hemhjälp utgår f. n. av kommunernas bruttokostnader för verksamheten. I propositionen föreslås att statsbidraget utgår med ett visst belopp per årsarbetare inom den sociala hemhjälpen beräknat enligt en schablon. Resten av den summa som utgör det totala statsbidraget föreslås fördelas i förhållande till antalet ålders- och förtidspensionärer. Propositionen saknar emellertid helt uppgifter om vilka totala belopp det rör sig om, såväl för den sociala hemhjälpen som för barnomsorgen, vilket påpekats ovan. F. n. är det totala statsbidraget till social hemhjälp ca . Eftersom det totala statsbidraget inte finns angivet går det inte att beräkna hur stor del av detta som går åt för bidraget per årsarbetare och således inte heller hur mycket som återstår att fördela per pensionär. I propositionen ges ett intervall mellan . Denna oklahet är ytterst otillfredsställande. Den innebär enligt uppfattning att inte nu kan ta ställning till det framlagda förslaget. Vi hyser en viss sympati för den föreslagna metoden för fördelning av statsbidraget baserat på resp. kommuns åldersstruktur, men beslut i kan enligt vår mening inte baseras på ett så bristfälligt underlag. Propositionen bör därför även i denna del f. n. avslås. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att avslår proposition 1983/84:9, 2. att beslutar om statsbidrag till barnomsorgen i enlighet med förslagen i proposition 1980/81:205, 3. att , om proposition 1983/84:9 ändå skulle bifallas, beslutar om sådana regelförändringar att barnomsorg i privat regi stimuleras enligt vad som anförs i motionen. () () () ()