mot · G6021001 · 1983-01-24 00:00:00 — Den svenska fläskproduktionen har ökat kraftigt från ca 1971/72 till drygt 1981/82. har emellertid konsumtionen också haft en kraftig uppgång, som dock bröts . /80 var fläskkonsumtionen medan produktionen låg kring . Som följd av minskade subventioner och minskad köpkraft har emellertid fläskkonsumtionen nu fallit till ca . Exportkostnaderna för överproduktionen kostar mycket pengar. Man uppskattar att varje gris som exporteras kostar . i ren exportsubvention. Alla, även uppfödarna, förstår att så kan det inte fortsätta. Från såväl , , som från statsmakternas sida har olika förslag förts fram om hur man skall kunna strypa produktionen till en mera realistisk nivå, som motsvarar landets eget behov av fläsk. Det har föreslagits olika typer av etableringsstopp och investeringskontroll. Vissa krafter inom LRF har förordat en frivillig minskning , dock utan att ha vunnit allmänt gensvar hos uppfödarna. Ett temporärt etableringsuppehåll får effekt först efter 2 till , och risk föreligger då att den framtida utbyggnaden inte styrs av marknadskrafter utan av en fördelningsbyråkrati som varken producenter eller konsumenter vill ha. Någon har liknat detta vid ett fläskfrälse. Ett förslag som får omedelbar verkan är införandet av en stallbank Om statens jordbruksnämnd tillåter näringen att ta svinstallar ur produktionen och lägga dem i en s. k. stallbank så kan svinproduktionen minska . Systemet med stallbank skulle genomföras på frivillig väg. Det finns stora förutsättningar för att ett sådant system kan lyckas. Det finns nämligen många producenter som hellre skulle ta en ersättning på t. ex. /kvm stallyta än att hålla i gång en produktion som ger ett lägre täckningsbidrag till byggnaderna. Ersättningens storlek bör årsvis revideras med hänsyn till den uppnådda effekten och marknadsläget för fläsk. Ersättningen /kvm är 1/3 av ränte- och underhållskostnaderna för ett stall som är byggt . Därför kommer det sannolikt att bli producenter med äldre stallar eller som av annan anledning har dåligt tekniskt och ekonomiskt resultat av uppfödningen, som ansluter sig till en s. k. stallbank. Metoden är administrativt enkel Stallet skall ha varit i produktion . Ersättningen utgår halvårsvis i efterskott. Stallarna synas in av lantbruksnämndens tjänsteman och förses med skyltar: STALLBANK. lägre produktion ger en minskad exportkostnad 230 milj. kr. Stallbankskostnader för att minska produktionen () uppgår till - 30 milj. kr. 200 milj. kr. Fasta kostnader i slakt- och förädlingsindustrin som under en övergångstid skall ersättas: x 400 000 grisar uppgår till - 20 milj. kr. 180 milj. kr. Avräkningspriset kan höjas med /kg för och det drar en kostnad på - 87 milj. kr. Regleringskassan kan förstärkas med återstående 93 milj. kr. tjänar också konsumenterna på att en stallbank etableras, som kan stå som en reserv, om och när konjunkturen så tillåter. Sammanfattningsvis kan man alltså konstatera att om näringen tillåts att verkställa systemet STALLBANK inom fläskproduktionen och naturligtvis med liknande villkor inom smågrisproduktionen, så föreligger möjligheter att sänka produktionen av fläsk . Det innebär minskade exportkostnader med 230 milj. kr. Systemet kan sägas bli självförsörjande och dessutom leda till att regleringskassan får en välbehövlig påspädning med nästan 100 milj. kr. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen anhåller att livsmedelskommittén får i uppdrag att pröva det i motionen skisserade förslaget om stallbank.