mot · G6021934 · 1983-01-21 00:00:00 — m. fl. har i en tidigare utredning redovisat omfattningen av den statliga färjeverksamheten (prop. 1980/81:100, bil 9). Av denna framgår att det finns åtskilliga fall där det är klart företagsekonomiskt lönsamt att ersätta färjeleder med broar. Utredningen visade att i de 25 broprojekt som redovisningen upptog, var den genomsnittliga återbetalningstiden för en broinvestering så låg som . I några fall återbetalas broinvesteringen genom uteblivna driftkostnader för fäijeförbindelsen. Genom regeringens utnyttjande av finansfullmakten för beredskapsarbeten eller andra sysselsättningsfrämjande åtgärder samt beslut har ett tiotal brobyggen, som ersätter färjetrafik, kunnat genomföras eller påbörjas. De mest lönsamma brobyggena har därmed kunnat förverkligas. Det finns emellertid ett flertal ytterligare broar med god lönsamhet, som inte kan komma till utförande på grund av att statens budgetläge förhindrar det eller att projekten inte finns i områden där sysselsättningsstöd kan motiveras. Företags- och samhällsekonomiska fördelar med broinvesteringar För del är det företagsekonomiskt lönsamt att ersätta många av våra färjeleder med broar. Till bilden hör att kostnaderna för driften av fätjorna har ökat kraftigt . Driftkostnaderna för färjorna kan även fortsättningsvis beräknas stiga snabbare än motsvarande kostnader för broar och vägar i allmänhet. Av företagsekonomisk betydelse för verket är också att behovet av ersättningsinvesteringar i nya färjor bortfaller när man går över till en broförbindelse. Även från samhällsekonomiska synpunkter har dessa investeringar sina klara fördelar. Brobyggen är personalintensiva och ger därför goda sysselsättningseffekter hos lokala företag, åkerier, maskinfirmor och småindustrier. Broar som byggs i stål ger effekter inom stålindustri och verkstäder. De regionalekonomiska effekter och trafikanteffekter som bör framhållas är tidsvinster, förbättrad framkomlighet och ökad tillgänglighet. En bro underlättar näringslivstransporterna, de kollektiva transporterna och skolskjutsarna. Vidare uppnås en bättre samhällsservice vid sjukdomsfall, eldsvåda m. m. Bygg- och anläggningsnäringarna befinner sig i en besvärlig situation. Den långvariga lågkonjunkturen har inneburit friställning av personal och nedrustning av befintliga organisationer och maskinresurser. Den låga byggaktiviteten innebär att även den kompetens som finns samlad hos entreprenörföretagen kan komma att avvecklas. Till bilden hör även att inom byggnäringen finns de finansiella resurser som behövs för att kunna bygga ett antal broar som kan ersätta färjeleder. I det nuvarande statsfinansiella läget bör behovet av kapitalresurser kunna tillgodoses genom extern finansiering. Förutom att tillgängligt kapital kan utnyttjas för lönsamma samhällsinvesteringar, i stället för finansiella transaktioner, bidrar investeringarna till att upprätthålla entreprenörernas kompetens och vidmakthålla deras byggorganisation i en svag byggkonjunktur. Härtill kommer sysselsättningseffekterna och entreprenörernas behov av referensobjekt. Det finns alltså en rad skäl att i nuvarande statsfinansiella läge pröva nya finansieringsvägar speciellt när byggföretagen förklarat sig beredda att ställa kapital till förfogande för brobyggen. Såvitt är känt finns ett flertal entreprenörer som är villiga att låna ut kapital för att broinvesteringar skall kunna finansieras. kan förränta och amortera lånen med i stort sett de driftmedel som frigörs när färjetrafiken kan läggas ned. Det förhållandet att så många entreprenörer är beredda att avsätta kapital för broinvesteringarna gör att någon konflikt med upphandlingskungörelsens bestämmelser inte bör uppstå. , som besitter hög kompetens, kan också lämna anbud på resp. brobygge. Härigenom har verket möjlighet att kontrollera att anbuden är skäliga. Budgettekniska skäl har framförts mot extern finansiering. Vi anser det fel att ett sådant skäl skall förhindra lönsamma investeringar. föreslogs i en centermotion att tidigarelägga byggandet av broar genom leasingfinansiering. var dock inte berett att utan närmare utredning biträda förslaget, men förutsatte att ytterligare överväganden i ämnet skulle ske i . Någon redovisning eller något förslag i frågan har ej skett i årets budgetproposition. Det finns därför anledning att begär att regeringen, av de skäl som ovan anförts, prövar formerna för extern finansiering av lönsamma broinvesteringar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts om extern finansiering av broar. () () () () () () P. O. ()