ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G6021962 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1962 m. fl. Särskilt avgiftssystem för kusttankfartyg Med anledning av trafikutskottets betänkande 1980/81:31 har beslutat att en särskild farledsavgift fr. o. m. skall införas för tankfartyg som inte uppfyller MARPOL-protokollets bestämmelser för nya tankfartyg som inte har dubbel botten eller segregerade barlasttankar som skyddar en väsentlig del av lastområdet. Det uppdrogs åt att föreslå avgifter anpassade till en nivå som motsvaras av skillnaden i transportkostnad mellan konventionellt tonnage och fartyg med förhöjd miljösäkerhet. Avgiftssystemet skulle utformas så att det inte medför en snedvridning av konkurrensförhållandena mellan fartygs- och landtransporter. Det torde föreligga avsevärda svårigheter att konstruera ett avgiftssystem som uppfyller kraven på rättvisa och konkurrensneutralitet. Som påvisades i vår motion 1980/81:2158 kan den föreslagna åtgärden endast väntas få en ytterst marginell effekt på miljöskyddet och säkerheten vad avser det aktuella tonnaget. Med hänsyn till att kustsjöfartens ekonomiska situation sedan beslutet togs har ytterligare förvärrats är det inte lämpligt att nu införa en extra pålaga på denna trafik. Ett införande av den beslutade avgiften bör därför anstå. att beslutar upphäva beslutet om införandet av en särskild farledsavgift för kustsjöfart. () ()
mot · G6021963 · 1983-01-25 00:00:00 — Sammanslagning av trafiksäkerhetsverkets och verksamhetsområden Såväl trafiksäkerhetsverket som redovisar inledningsvis i sina anslagsframställningar för /84 målsättningen för resp. verk och dess uppgifter. erinrar om att dess uppgift är att nedbringa antalet vägtrafikolyckor och minska skadeföljderna av inträffade olyckor. anger vad som gäller dess målsättning och det är att medborgarna skall erbjudas bl. a. tillfredsställande trafiksäkerhet och miljö och att antalet trafikolyckor skall minskas på mest effektiva sätt. TSV skall enligt sin instruktion samordna trafiksäkerhetsarbetet, följa fordonsteknisk utveckling och besiktningsverksamhet, leda viss annan inspektion, se till att handikappanpassning sker, omhänderha förarprov och ha körkortstillverkning och föra register. Vad gäller informationen om trafiksäkerhet flyttas enligt riksdagsbeslut delar av denna successivt över till den fristående , . Besiktningsverksamheten utförs till stor del huvudsakligen praktiskt av AB . instruktion gäller förutom att svara för väghållning som åligger staten och handlägga ärenden om gatuhållning åt kommuner och enskilda vägar att också delta i trafiksäkerhetsarbetet, att handlägga ärenden om bidrag till trafiksäkerhetsfrämjande åtgärder och se till att handikappanpassning sker. Vad gäller vägarna är det som helt svarar för driften, dvs. markeringar för trafiksäkerhet på och kring vägen, hur, var och när halkbekämpning skall ske, belysning, hastighetsgränser m. m. Allt i trafiksäkerhetshöjande syfte. I väsentliga delar ligger de båda verkens uppgifter varandra mycket nära. I direktiven för utredningen (K 1973:07) rörande vissa trafiksäkerhetsfrågor konstaterades att trafiksäkerhetsarbetets effektivitet är starkt beroende av samordning och samverkansfunktioner. Direktiven angav också att samarbete och samordning borde öka. Det skulle emellertid ske med bibehållet ansvar för TSV. Till följd härav varken prövades eller föreslogs någon form av sammanslagning av exempelvis TSV och till en myndighet. Däremot är TSV och numera lokaliserade till på samma fastighet. Insatser för att öka trafiksäkerheten är en av de viktigare frågorna i vårt 2 1982/83. De ekonomiska problemen i gör att det nu kanske mer än någonsin är viktigt att söka undvika såväl administrativt som praktiskt att dubbelarbete sker inom statliga verk. Det är också viktigt att undvika onödig byråkrati. Väsentliga uppgifter som åvilar såväl TSV som skulle kunna samordnas, t. o. m. i sådan grad att de båda verken kunde bli ett enda. Rationaliseringsvinster skulle kunna göras, och med totalt bibehållna statliga budgetinsatser på trafiksäkerhetens område skulle ännu bättre effekt uppnås i det trafiksäkerhetsarbete som nuvarande båda verk är engagerade i. Frågan bör bli föremål för överväganden. Det behöver dock inte bli någon 7-årig utredning som den som tillsattes 1973. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen begär överväganden och förslag om sammanslagning av TSV:s verksamhet med .
mot · G6021964 · 1983-01-25 00:00:00 — Uppskov med indragning av vägstationer har i årets budgetproposition tilldelats ökade anslag för sin verksamhet. Det är också nödvändigt för att tillfredsställa vägtrafikanternas krav på bra framkomlighet och trafiksäkert. Men det åligger också att se till att bästa möjliga effekt uppnås av insatserna för trafikstandarden. I sin strävan att öka insatserna på vägarnas drift och underhåll har också sökt efter möjligheter att begränsa vissa andra kostnader i dessa sammanhang för att på så sätt frigöra medel för prioriterad verksamhet. Ett omsåde som därvid kommit i fokus är vägstationerna och deras verksamhet. har föreslagits och också vidtagits en rad av indragningar i denna verksamhet. Det har ofta skett på så sätt att stationer sammanslagits och getts större arbetsområde. Detta har å ena sidan bl. a. givit besparingar för men sämre service åt trafikanter på från de centraliserade stationerna längre bort liggande vägarna. Högtrafikerade vägar har fått snabb och bra service lågtrafikerade har fått vänta på serviceinsatserna. Därtill kommer att det ur regionalpolitiska synpunkter ställt till problem på de orter och samhällen där stationer och dess personal dragits in eller omflyttats. Ofta har vägstationen varit en betydelsefull arbetsplats sett även ur synpunkt i ifrågavarande samhälle. förestår ytterligare förslag på indragningar och sammanslagningar. Ett par sådana exempel är vägstationerna i resp. i län. 1 båda dessa fall uppstår sådana problem som tidigare här berörts. Personal skulle omflyttas, arbetsplatser i samhället försvinna och delar av vägnätet i området får sämre service. På basis av erfarenheter från tidigare företagna indragningar borde en utvärdering nu ske innan ytterligare indragningar verkställs. Det kan vara troligt att man därvid kan komma till det resultatet att vinsten totalt sett för väghållare och samhälle vid indragningar visar sig vara obefintlig. Det skulle då resultera i att vägstationer kunde bibehållas och påfrestande indragningar och sammanslagningar kunde undvikas. Med hänvisning till det anförda föreslås att uttalar sig att indragning av vägstationer i situationer liknande dem som anförts i motionen (, ) bör uppskjutas i avvaktan på närmare utredningar.
mot · G6021965 · 1983-01-25 00:00:00 — och bro mellan norra och södra I propositionen föreslås kraftverksutbyggnad av Lule älv. Utbyggnaden innebär bl. a. att ett tredje aggregat uppförs i Porsi och Laxede kraftstationer. Den föreslagna utbyggnaden leder till en omfattande korttidsreglering av älven inom Haradsområdet i Bodens kommun. Dygnsvariationerna kommer i genomsnitt att ligga , vilket kommer att ställa till stora problem för befolkning och näringsliv i området. Näringslivet är i huvudsak baserat på jord- och skogsbruk. Redan tidigare regleringar har vållat problem. De åtgärder som föreslås kommer att ställa till med ytterligare svårbemästrade problem för jord- och skogsbruket. Dessa näringsidkare är beroende av älven som farled såväl sommar- som . Om nuvarande färjeförbindelse försvinner kommer resvägen att förlängas med . Den nuvarande färjeförbindelsen mellan norra och södra kommer i farozonen genom den föreslagna korttidsregleringen, eftersom den kommer att medföra betydande erosionsskador. På samma sätt kommer den isväg som används att försvinna. För att inte väsentligt försämra befolkningens situation och möjligheterna till rationell jordbrukshantering bör en bro byggas som ersätter nuvarande färjeförbindelse. En broförbindelse skulle dessutom få effekter på samhällsservice, skolor, affärer etc. Kostnader för broförbindelsen är beräknade till ca 15 milj. kr. Förutom de anförda skälen för brobygget kan tilläggas att det även skulle förbättra sysselsättningen på orten. Det råder f. n. stor arbetslöshet bland bygg- och anläggningsarbetarna i . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående byggandet av en broförbindelse mellan norra och södra i Lule älv. () ()
mot · G6021966 · 1983-01-25 00:00:00 — Upphävande av lagen och förordningen om biluthyrning Vårt ekonomiska system bygger på konsumentens fria val, på frihet att starta och driva företag och på enskild äganderätt. Den svenska välfärden har vuxit fram genom de enskilda initiativ och den fria konkurrens som är centrala delar av marknadsekonomin. En fortsatt positiv utveckling förutsätter att marknadsekonomin stärks. Fri konkurrens, vilket innefattar rätt att starta företag utan särskilt tillstånd, leder till effektivare produktionsmetoder samt billigare och bättre produkter, allt till konsumenternas bästa. Den etableringskontroll som biluthyrningslagen innebär förhindrar fri konkurrens inom biluthyrningsområdet. Denna inskränkning i rätten att starta och driva biluthyrningsrörelse medför en långsam produktutveckling och konserverad företagsstruktur. Skäl för denna för konsumenterna negativa reglering saknas. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att upphäver lagen om biluthyrning (1979:561) och förordningen om biluthyrning (1979:873). PER STENMARCK (m) ()
mot · G6021967 · 1983-01-25 00:00:00 — information om tillåtet innehåll i försändelser till öststater Vid upprepade tillfällen har påtalats från svenska medborgare, som har släktingar eller andra vänkontakter i öststater, t. ex. , att försändelser av julgåvor återkommer till fram . Ifrågakommande försändelse får lösas ut av avsändaren. Anledning till att inte postverket i ifrågavarande land sett till att försändelsen kommit fram till adressaten anges oftast vara att innehållet inte är godkänt för införsel i landet. Vad kan nu ett paket med julgåvor innehålla som i mottagarens hemland kan anses farligt eller motbjudande att vidarebefordra? I relaterade fall har det rört sig om klädesplagg och livsmedel i former och förpackningar som är lämpliga att sändas relativt lång väg och under okänt antal dygn. Det lär vara så att varje stat förser postverket i med förteckningar på godkända/icke godkända varor att postförsända. Av redovisade erfarenheter att döma föreligger det inte någon skyldighet från postpersonalens sida att upplysa en kund om vilka regler som gäller i det land kunden avser sända paketet till. Det borde vara möjligt att förbättra redovisade förhållanden genom att postverket i vårt land bearbetar problemen i bilaterala förhandlingar med särskilt . Vad gäller försändelser av typ julgåvor synes det inte föreligga några större problem för adressater i västorienterade länder. För det andra kan säkert informationen från postverket förbättras med avseende på vilka varor/varugrupper som kan godkännas som innehåll i julpaket till släktingar och vänner i . Särskilt bör julpostinformationen utökas så att risken för returnering av paket med julgåvor elimineras. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen sägs om förbättringar av postverkets informationsverksamhet vid försändelser till , 2. att begär att regeringen verkar för en harmonisering av internationella regler vid postförsändelser. () ()
mot · G6021971 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. En påtaglig förkortning av restiderna betyder mycket dels för valet av tåget som färdmedel, dels för att skapa en mer balanserad tillväxt i och en bättre differentierad arbetsmarknad. De fyra linjer som är aktuella för snabbtåg i en första utbyggnadsetapp berör i liten utsträckning , som är den befolkningstätaste regionen och där de största resebehoven finns. Arbetsresor och tjänsteresor ger det bredaste underlaget för järnvägsresor och dessa är av mycket stor omfattning i denna region, eftersom mellan och det inre av finns befolkningscentra som , , , /och . Det finns en icke önskvärd obalans i befolkningsutvecklingen inom med en snabb befolkningsökning i , som Eskilstunaområdet och brottas med stora problem och kraftiga minskningar av antalet arbetstillfällen. Ett konstruktivt sätt att motverka denna befolkningstrend är att genom snabba kommunikationer mellan städerna i skapa en mer balanserad och robust arbetsmarknad. En bosättning någonstans i Mälarstad ger stora möjligheter till arbete på orten eller annan plats inom regionen. Från boende- och miljösynpunkter finns stora fördelar att vinna på att inte bygga nya förorter i ringar runt utan att i stället länka över en viss del av expansionen till orter som , , osv. Där finns dessutom en redan utbyggd kommersiell service och samhällsservice utbyggd för en större befolkning än den nuvarande. De största hindren såväl för snabbtågslinjerna till och från som för trafiken i är den bristande spårkapaciteten i . Det viktigaste är därför att arbeta bort dessa flaskhalsar. Enligt en utredning som SJ gjort och som är ute på remiss har fem projekt givits högsta prioritet för att klara trafiken i . Bland dessa med hög prioritet finns inte dubbelspår mot med. För en säkrare och snabbare trafik i bör detta projekt ges högsta prioritet. Snabba järnvägsförbindelser ger stora samhällsekonomiska besparingar genom restidsvinster, minskad energiförbrukning, färre bilar på vägarna med mindre olyckor, mindre buller och avgasutsläpp samt minskad trängsel. Dessutom kommer projekt som effektiviserar transportsystem att vara av strategisk betydelse för den fortsatta ekonomiska utvecklingen i . På detta område förfogar också över kunskap och produktions utrustning för tillverkning. ASEA som i samarbete med SJ utvecklat snabbtågen har sitt säte i . För försäljning såväl inom som utom landet är det av värde att ha referens- och demonstrationsmöjligheter nära till. Detta är ett ytterligare skäl till att investeringar med förtur görs för snabba järnvägsförbindelser med god komfort och standard inte minst i med de stora resebehov som där finns. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att anhåller att regeringen vidtar åtgärder så att i sin investeringsplan med förtur vidtar åtgärder så att järnvägstrafiken i ges bättre förutsättningar och därmed stimulerar till en balanserad regional utveckling inom . () () () () () () () ()
mot · G6021972 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Statsbidrag till viss lokaltrafik () upprätthåller viss trafik med buss direkt till () för företrädesvis arbetspendling från östra . Genom att de resande slipper omstigning i förkortas restiden avsevärt vilket självklart stimulerar till kollektivt resande. Dessutom har () stora kapacitetssvårigheter på sträckan SödertäljeStockholm varför denna avlastning av resande också är värdefull från SL:s och resenärers synpunkt. SLT får inte statsbidrag för trafiken SödertäljeStockholm. Vi håller inte för osannolikt att det förekommer liknande problem för trafik över länsgränserna även på andra håll i landet. Vi anser att reglerna för statsbidrag borde ses över så att statsbidrag i detta och liknande fall blir möjligt. Med stöd av ovanstående hemställer vi att beslutar att hos regeringen begära en översyn av statsbidragsreglerna för lokaltrafik så att det i motionen angivna syftet kan uppnås. () () () ()
mot · G6021976 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Bibehållande av järnvägslinjen NybroNässjö Ett utbyggt och väl fungerande kommunikationssystem är av väsentlig betydelse för att näringsliv och samhälle skall kunna utvecklas. Enligt senaste trafikpolitiska beslut skall järnvägstrafiken utgöra stommen i person- och godstrafiken bl. a. med hänsyn till miljö, energi och trafiksäkerhet. har SJ mycket stora investeringsbehov i spår, anläggningar och rullande materiel. På linjen är dock inga investeringar inplanerade, eftersom banan är föremål för utredning inom transportrådet. Denna järnvägslinje går diagonalt genom och förbinder /Nässjö-området med /. För invånarna i kommunerna utmed banan utgör järnvägen en livsviktig kommunikationsled. Flera av kommunerna har drabbats av industrinedläggningar, och stora ansträngningar görs nu för att förbättra näringsliv och sysselsättning. Under sådana förhållanden är det olämpligt att börja diskutera försämringar och indragningar i järnvägstrafiken. Tvärtom bör man i ett sådant läge göra allt för att förstärka kommunikationerna. Utredningen har visat att det är ekonomiskt lönsamt att bibehålla trafiken på järnväg. Ett överförande till busstrafik skulle kräva enorma belopp för vägupprustning och materielanskaffning. En fråga som är av väsentlig betydelse är också restidens längd. Med järnväg åker man och . Med buss tar samma sträcka . Järnvägsdrift har vid jämförelse med annan trafik dessutom befunnits vara energisnålare. Den aktuella banan har en mycket ojämn standard. Det är därför väsentligt att underhållet upprätthålls och att förnyelse sker. Annars kan den dåliga standarden bli ett motiv för trafikinskränkning. Ur beredskapssynpunkt är linjen oerhört betydelsefull. Med hänvisning till ovanstående föreslås att hos regeringen begär åtgärder för att bibehålla järnvägstrafik på sträckan . () ()
mot · G6021978 · 1983-01-25 00:00:00 — och roll i livsmedelspolitiken 1 direktiven för Utformingen av en livsmedelspolitik sägs bland annat: Av utredningstekniska skäl bör en avgränsning göras så att kommitténs arbete inriktas på de jordbruksprisreglerande produkterna och de livsmedel i vilka ingår sådana produkter. bör emellertid beaktas den betydelse trädgårdsprodukter och fisk har för vår försörjning. I de direktiven påpekas också den ökande medvetenheten om betydelsen av livsmedel som främjar folkhälsan. En växande del av konsumenternas livsmedelskostnader går till bär och grönsaker. En anledning härtill kan vara att handeln, när marginalerna genom priskontroll pressas för baslivsmedel, söker motverka en försämrad lönsamhet genom att öka marginalerna på icke priskontrollerade varor såsom grönsaker. Detta kan få en negativ inverkan på konsumtionen. trädgårdsnäringsutredning har låtit SPK, LU1 och göra olika utredningar om prissättning, handelsmarginaler, försäljningskanaler och distribution av grönsaker, frukt, bär och blommor. Härav framgår bland annat att marknaden 1980 var ca , varav svensk produktion ca och import ca (inköpsvärde inkl moms och med de handelsmarginaler som tillämpas. Det finns naturligtvis svårigheter att kunna beskriva prisutvecklingen för de många olika varor som ingår i en livsmedelsbutiks färskvarusortiment av grönsaker. Det ovan nämnda materialet i trädgårdsnäringsutredningen bör vara möjligt att utnyttja, dels bör den del av livsmedlen som förädlas av livsmedelsindustrin vara lättare att belysa än den del som inköps av konsumenten som färskvara. Inom trädgårdsnäringen sysselsätts ca 17 000 personer som företagare och heltidsanställda och dessutom över 10 000 tillfälligt sysselsatta. Köksväxtodlingen på friland uppgick till totalt 5 398 ha och i växthus och bänkgård till 1 703 806 kvm. Trädgårdsprodukterna utgör alltså en viktig del av vår livsmedelsförsörjning med tanke på dess betydelse för hushållens livsmedelskostnader, för folkhälsan och även för sysselsättningen. Att inom landet kunna bedriva en tillräckligt stor odling av trädgårdsprodukter är också viktigt ur beredskapssynpunkt. Med hänvisning till det anförda hemställer vi 1. att hos regeringen anhåller att den tillsatta livsmedelskommittén får i uppdrag att beakta de i motionen framförda synpunkterna i vad gäller trädgårdsprodukternas roll i livsmedelspolitiken, 2. att hos regeringen anhåller att livsmedelskommitténs arbete även måtte omfatta livsmedelsindustriprodukter baserade på bär och grönsaker.
mot · G6021979 · 1983-01-25 00:00:00 — i och ökat stöd till jordbruket i Jordbruket i är av mycket stort värde för länet från såväl sysselsättningssynpunkt som ur regionalpolitisk synvinkel. Jordbruket tillsammans med skogsbruket är för många lantbrukare den naturliga kombinationen i länet. Ett minskat jordbruk innebär svårigheter att hålla servicenivån uppe i många glesbygder. På många sätt bidrar länets jordbruk till sysselsättning även på orter där basindustrier saknas. Vi har i annat sammanhang tagit upp de försämrade möjligheterna till statsbidrag till enskilda vägar. Jordbrukarna är en grupp som drabbas hårt av detta. Produktionsbetingelserna i är inte så gynnsamma som de är i . har därför ett särskilt Norrlandsstöd utgått. Vad som erfordras är en snar förbättring av detta stöd för länet. I den utredning som sett över stödet föreligger vissa förslag till förbättringar. Det är viktigt att utredningens förslag snabbt genomförs. Regeringen bör inte dröja med ett förslag som detta! Med hänvisning till vad som anförts hemställs att begär att regeringen lägger fram förslag om förbättrat stöd till jordbruket i . FUNNEL JONÄNG (c)
mot · G602198 · 1983-01-11 00:00:00 — m. fl. Vid bedömningen av änkas rätt till pensionstillskott beaktas inte endast faktiskt utgående änkepension från ATP utan även sådan pension som hade utgått om undantagande från ATP inte hade gällt för den avlidne maken. När änkan uppnår den allmänna pensionsåldern och änkepensionen från folkpensioneringen avlöses av hennes ålderspension kommer vid bedömningen av rätten till pensionstillskott förmånerna som utgår eller skulle ha utgått från ATP alltjämt att beaktas. Pensionstillskottet till hennes ålderspension påverkas således indirekt av den avlidne makens undantagande från ATP. Även om denna tillämpning av reglerna i och för sig kan synas konsekvent upplevs den av de drabbade som orättfärdig, detta särskilt som det tidigare inte krävdes makans samtycke när anmälan om undantagande gjordes. Det orimliga i förhållandet framgår också om man jämför med en situation där båda makarna uppnår pensionsålder. I ett sådant fall hade pensionstillskott beviljats makan, eftersom det inte funnits någon koppling till änkepension från ATP. Enligt vår mening talar övervägande skäl för att påtalade förhållanden rättas till. En ändring bör därför ske av 3 och 4 §§ i lagen om pensionstillskott, innebärande att vid beviljande av pensionstillskott till ålderspensionen skall bortses från makes undantagande från ATP. Ändringen skall även gälla alla de änkor med ålderspension som förlorat rätten till pensionstillskott till följd av makes undantagande från ATP, så att de blir berättigade till pensionstillskott. Denna åsikt fick också stöd av pensionskommittén som i sitt slutbetänkande (SOU 1981:61) Familjepension fann att gällande bestämmelser i vissa fall kan ge upphov till effekter som framstår som mindre tillfredsställande. Kommittén föreslog att rätt till pensionstillskott skall tillkomma änka oberoende av makes undantag såväl när hon har ålderspension och förtidspension som änkepension. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att begär att regeringen framlägger förslag till ändring av lagen om pensionstillskott innebärande att vid beviljande av pensionstillskott till ålderspensionen skall bortses från makes undantagande från ATP. () ()