mot · G702144 · 1983-11-15 00:00:00 — m. fl. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 1983/84:40) I proposition 1983/84:40 föreslås vissa utgiftsbegränsande åtgärder inom pensions- och sjukförsäkringsområdet. Vid beräkningen av basbeloppet föreslås att devalveringseffekten på prisutvecklingen, vilken beräknas till vid slutet av 1983, skall avräknas från den allmänna prisutvecklingen. Vidare föreslås att det särskilda tilläggsbeloppet omvandlas fr. o. m. Folkpensionens grundnivå bör enligt förslaget höjas från av basbeloppet för en ensam ålders-, förtids- eller änkepensionär och från 77,5 till av basbeloppet för var och en av två pensionsberättigade makar. För ålderspensionärer och änkor föreslås pensionstillskottet höjas från av basbeloppet, och för förtidspensionärer föreslås en höjning från av basbeloppet. Inom sjukförsäkringsområdet föreslås bl. a. åtgärder för att begränsa läkemedelskostnaderna och en höjning av patientavgiften vid läkemedelsköp med . fr. o m. . Vidare föreslås att patienten och inte försäkringen skall betala telefonexpedierade recept med . Enligt förslaget skall avgifterna för besök hos privatpraktiserande läkare och sjukgymnast anpassas efter avgiftsnivån för läkemedelsinköp. Statsrådet förutsätter därefter att avgifterna inom den offentliga sjukvården skall anpassas till den som kommer att gälla på den privata sidan. Reglerna för sjukpenning under utlandsvistelse föreslås ändras så att sjukpenning endast utbetalas för de personer som insjuknar medan de vistas utomlands för arbete som utsända av svenska arbetsgivare och är sjukpenningförsäkrade i . Ersättningen till landstingen för barn- och ungdomstandvård föreslås minska med 200 milj. kr. räknat fr.o.m. den 1 juli 1984.1 det senare ärendet avser statsrådet återkomma till regeringen. Vpk kräver att regeringen står fast vid sitt tidigare löfte att återställa pensionernas värdebeständighet Urholkningen av pensionerna inleddes . Då beslutade den borgerliga regeringen att man inte skulle räkna in vissa slag av prishöjningar i konsumentprisindex. Nästa steg blev att basbeloppet endast skulle räknas upp en gång , oavsett hur hög inflationen blev . demokraterna lovade års val att återställa den fulla värdesäkringen av pensionerna. Efter regeringsskiftet ändrades så beslutet om att vissa prishöjningar inte skulle räknas in i konsumentprisindex. Det tidigare beslutet om att basbeloppet inte skulle höjas varje gång konsumentprisindex visade att priserna höjts kvarstod dock. I stället användes det s. k. tilläggsbeloppet om . Tilläggsbeloppet har varit otillräckligt och har inte täckt prishöjningarna . En förtidspensionär kommer att förlora ca . i köpkraft jämfört med de regler som gällde . Ålderspensionärer och förtidspensionärer har genom åtstramningspolitiken verkligen hamnat i strykklass. De har drabbats av försämrade pensioner, höjda levnadsomkostnader, och som en följd av besparingarna i kommuner och landsting får de betala högre avgifter för den vård och omsorg de behöver. Statsrådet inleder besparingsförslaget med att framhålla vikten av att krisens bördor blir rättvist fördelade och att svaga och utsatta grupper skyddas. Det är därför enligt vpk:s mening ett oeftergivligt krav att vid beräkning av basbeloppet skall full uppräkning ske utan, att undanta devalveringseffekten, och treprocentsregeln återinföras. Vpk anser det angeläget att läkemedelsanvändningen begränsas. Detta kan ske på flera sätt än vad som föreslås. Det är läkarna som förskriver läkemedlen, och den huvudsakliga informationen om läkemedel ges till läkarna av läkemedelskonsulenter anställda av läkemedelsföretagen. Den angelägnaste omedelbara uppgiften är att sjukvårdshuvudmännen åläggs att svara för sjukvårdspersonalens utbildning om läkemedel. Det är nödvändigt att de kommersiella intressena inom läkemedelsområdet får minskat inflytande och att de ej påverkar utbildningen om läkemedel. Vi avvisar förslaget om att höja patientavgiften vid läkemedelsinköp med . samt att patienterna själva skall betala avgiften vid telefonexpedierade recept. En överföring av kostnaderna från försäkringen till patienterna medför endast en begränsning av de totala läkemedelskostnaderna i de fall då patienterna av kostnadsskäl avstår från att köpa ut förskrivna läkemedel. Om patientavgiften vid läkemedelsinköp höjs som avgifterna inom den offentliga sjukvården höjs kan det få negativa följder för vårdbehövandes hälsa. Då läkarbesök och eventuell medicin kommer att kosta patienten . är det risk för att de avstår från att söka läkare , och därmed förvärras sjukdomen och samhällets vårdkostnader ökar . Vpk anser att mot den bakgrunden bör uttala att avgifterna inom den offentliga sjukvården inte bör höjas. Ändringsförslaget om reglerna för utbetalning av sjukpenning under utlandsvistelse kommer främst att drabba dem som semestrar i , och , vilka är de länder som saknar konventioner med och som är betydande ur invandringssynpunkt. Det torde främst beröra de invandrare som åker hem på semester. Rätten till ersättning för sjukvårdskostnader utomlands upphävdes 1982 av den tidigare regeringen. Sjukvårdskostnaderna i de länder saknar konventioner med är betydande, och sjukdom som drabbar semestrande i dessa länder kan komma att innebära oöverstigliga kostnader för den enskilde om även rätten till sjukpenning försvinner. Då konsekvenserna för olika invandrare inte är utredda yrkar vi avslag på förslaget om ändring av 3 kap. 15 § lagen (1962:381) om allmän försäkring. Landstingen har fått avsevärt minskade inkomster genom åtstramningspolitiken. Det kan därför inte anses tillrådligt att minska statsbidragen till landstingen ytterligare. I propositionen framhålls att landstingen nu byggt ut barn- och ungdomstandvården tillräckligt och därför föreslås att statsbidragen till denna verksamhet skall minska med 200 milj. kr. Visserligen har landstingens tandvård för barn kraftigt förbättrats sedan 1973 års beslut om vårdansvar för alla barn och ungdomar . Men om landstingens resurser ytterligare försämras är det stor risk för att detta direkt kommer att urholka den utbyggda barn- och ungdomstandvården. bör därför även uttala att ingen neddragning av försäkringens ersättning för barn- och ungdomstandvården skall ske. Under hänvisning till det anförda föreslås 1. att med avslag på proposition 1983/84:40 i denna del beslutar att vid beräkning av basbeloppet skall full uppräkning ske utan att devalveringseffekten undantas och antar följande som motionärernas betecknade förslag till Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring: Regeringens förslag Motionärernas förslag Inom den allmänna till ett basbelopp. Basbeloppet fastställs av rege- Basbeloppet fastställs av regeringen och utgör 19 400 ringen och utgör 19 400 kronor multiplicerat med det tal kronor multiplicerat med det tal (jämförelsetal) som anger förhål- (jämförelsetal) som anger förhållandet mellan det allmänna prislä- landet mellan det allmänna prisläget i november året före det som get i november året före det som basbeloppet avser och prisläget i basbeloppet avser och prisläget i Därvid skall bortses . Basbeloppet avfrån de prisförändringar som intill rundas till närmaste hundratal kroutgången av dr 1983följer av deval- nor. veringen av den svenska kronan . Basbeloppet avrundas till närmaste hundratal kronor. 2. att uttalar att den så kallade 3-procentsregeln för justering av basbeloppet bör återinföras, 3. att beslutar avslå proposition 1983/84:40 vad avser förslag till ändring av lagen om allmän försäkring (1962:381) 3 kap. 15 §, 4. att beslutar avslå proposition 1983/84:40 vad avser förslag till Lag om ändring i lagen (1981:49) om begränsning av läkemedelskostnader, m. m., 5. att uttalar att någon höjning av patientavgifterna inom den offentliga sjukvården ej bör ske, 6. att uttalar att någon neddragning av försäkringens ersättning till landstingen för barn- och ungdomstandvård ej bör ske. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)