mot · G6021006 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83:1006 m. fl. De negativa konsekvenserna av ett kemikalieintensivt jordbruk börjar nu framträda allt tydligare. Att allmänhetens oro och rädsla för giftrester i livsmedlen, nedsmutsningen av luft och föroreningar av vattensystem i hög grad är befogad bekräftas i flera vetenskapliga undersökningar. Det råder också en ganska stor enighet om att den av snävt ekonomiska skäl betingade satsningen på bekämpningsmedel och konstgödsling i jordbruket haft en skadlig inverkan på den omgivande miljön. Som otvetydiga exempel på störningar i den ekonomiska balansen, där jordbrukets strukturomvandling och ökade användning av kemiska medel är starkt bidragande orsaker, kan nämnas den minskade tillgången på flera viltslag, igenväxning av sjöar och vattendrag och förorenat grundvatten. Också havsmiljön är utsatt för störningar i form av planktonblomningar som förorsakats av tilltagande närsaltutsläpp (fosfor och kväve) från land, som fått till följd att syrebrist uppstått inom stora bottenområden och framkallat omfattande skador på bottenfaunan. Problemen har självfallet varit mest markanta i intensivt odlade jordbruksområden. Det skånska slättjordbrukets odlingsåtgärder och dess konsekvenser för miljön har kommit alltmer i blickpunkten . Mest uppmärksammad har den på sina håll förekommande överdoseringen av kvävegödselmedel blivit. Överdriven gödsling leder i synnerhet på lätta sandjordar ofta till utlakning av nitrat till grundvattnet. hotas flera skånska sjöar som , och av total igenväxning på grund av tillförseln av närsalter. Forskarrapporter från limnologiska institutionerna i och , framlagda , slår fast att det är jordbruket som svarar för praktiskt taget hela tillförseln av närsalter till . Det är känt att nitrat i kväve i vissa föreningar kan framkalla blodsjukdomar och under vissa förutsättningar vara cancerframkallande. har också gjorts vissa rön som tyder på att en del mikroorganismer som gynnas av kvävegödsling under särskilda omständigheter kan bilda svampgifter (mykotoxiner). Likheterna mellan dagens konstgödselsituation och den alltför rikliga och okontrollerade användningen av kvicksilverbetningsmedel är uppenbara. Även om kemikaliejordbrukets negativa biverkningar inte lett fram till något mera påtagligt omtänkande inom jordbrukets organisationer börjar en reaktion bland främst småbrukare växa fram till förmån för ett miljövänligare jordbruk. De aspekter som kommit i förgrunden när det gäller ett ökat intresse för alternativa odlingsformer är: Produktionens uthållighet - dvs. jordarnas bevarande produktionsförmåga. Effekter på omgivningen - miljöhänsyn. Förbrukningen av ändliga resurser. Några gemensamma drag i de alternativa odlingsformerna är att de undviker eller till stor del utesluter användningen av syntetiskt framställda gödselmedel, bekämpningsmedel, tillväxtreglerande ämnen och fodermedelstillsatser. Så långt möjligt använder man sig av växtföljder, växtavfall, stallgödsel, baljväxter, gröngödsel, utifrån kommande avfall, mekanisk bearbetning, mineralrika bergarter samt olika typer av biologisk bekämpning för att upprätthålla markens produktionsförmåga, och matjordskiktet för att tillföra växtnäring och för att kontrollera förekomsten av insekter, ogräs och andra växtskadegörare. I flera länder, bl. a. i , har biologiska odlingsmetoder (organic farming) kommit till användning i allt större utsträckning. Det finns biologiska jordbruk i på upp till som ger mycket god avkastning trots att insatsen av handelsgödsel och kemiska bekämpningsmedel drastiskt skurits ned. Också i pågår intressant försök med alternativa odlingsformer. I Hörbytrakten i mellersta , t. ex., har bedrivits försök med kemikaliefri odling. Odlingarna, som omfattar såväl potatis som stråsäd, har givit resultat som ur lönsamhetssynpunkt väl är jämförbara med konventionella odlingsmetoder. Verksamheten bedrivs av praktiskt sinnade jordbrukare under medverkan av agrosakkunnig ledning. Resultaten från de s. k. Naturaförsöken visar också att den näringsfysiologiska kvaliteten på produkterna blir högre utan stark gödsling med kväve. Detta gäller inte minst potatis. Flera andra undersökningar (se bl. a. nedanstående tabell) har också slagit fast att ensidig gödsling med kväve kan medföra en alltför ensidig tillväxt av vegetativa delar av våra grödor såsom potatis och rotfrukter. Detta medför en lägre torrsubstanshalt, en lägre hållbarhet och ofta sämre kvalitet hos produkterna. Avkastning och kvalitet hos potatis och vete från konventionell odling (K), biodynamisk (B), naturenlig (N) samt med konventionell teknik och halverad tillförsel av handelsgödsel (R). (Efter Dlouhy 1981.) 1 avser protein, högt värde anger god kvalitet 2 lågt värde anger god kvalitet 3 avser stärkelse, högt värde anger god kvalitet För att kunna fortsätta och utveckla Naturaförsöken, som bygger på principen att göra naturens egna stora förråd av växtnäring - kväve och mineralämnen - tillgängliga för växterna, har anslag sökts hos jordbrukets forskningsfond och lantbrukets fond. Några medel har emellertid inte beviljats, vilket inneburit svårigheter att få till stånd nödvändig utvärdering med hjälp av dator. Det finns många skäl för ett statligt engagemang till förmån för ökad satsning på alternativa odlingsmetoder. är största jordbrukskommun per capita. I detta intensiva jordbruksområde ligger bl. a. som uppenbarligen tagit allvarlig skada av den konventionella jordbruksdriften. Inte minst mot denna bakgrund vore en utveckling av Naturaförsöken värd statligt stöd. Krav på bättre miljöanpassning och övergång till mera resursbevarande odlingsformer har också i flera sammanhang rests av , en organisation som tillvaratar de mindre jordbrukens intressen. Organisationen, som helt saknar bindningar till den lantbrukskemiska industrin, bedriver sin verksamhet helt utan ekonomiska bidrag från staten eller jordbrukets föreningsrörelse. har inrättat ett odlingsråd med uppgift att genom råd och anvisningar söka anpassa odlingstekniken inom jordbruket till de krav dagens samhälle ställer på ökad miljöanpassning, minskad användning av hjälpenergi och ett förbättrat utnyttjande av lantbrukens egna resurser. Förbundet har tidigare vänt sig till regeringen med begäran om ett mindre anslag till sitt odlingsråd men fått avslag på sin framställning. Då en bättre odlingsteknik och mindre kemikalieanvändning i jordbruket skulle vara till gagn inte bara för miljön utan också på grund av prisutvecklingen på kemikalier och fodermedel, vilka delvis måste importeras, kan få nationalekonomisk betydelse, måste uppenbarligen effektiva styrmedel tillgripas för att åstadkomma den eftersträvade miljöanpassningen av det svenska jordbruket. Vi finner det också angeläget att forsknings- och försöksprojekt med alternativa och miljöanpassade odlingsmetoder skall kunna erhålla anslag från såväl jordbrukets forskningsfond som lantbrukets fond. Inte minst angeläget är det att projekt av den typ som bedrivs i kan vidareutvecklas med samhällets stöd liksom att kan komma i åtnjutande av statsmedel för sina miljövårdande insatser. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av ökad satsning på alternativa odlingsformer. P. O. () () () () mlnmb/gotmb 1983 73474