mot · G602262 · 1983-01-13 00:00:00 — En samhällelig utvecklingsplan för I ökar arbetslösheten och slår nya dystra rekord. i räknar inte med någon ökning av antalet anställda inom någon viktig gren av länets näringskällor. Med den nagativa utveckling som kan ses tenderar att bli en kolonialiserad del av . Länet sugs ut på sina naturtillgångar och en växande andel av dess befolkning kastas ut i arbetslöshet. I denna människoovänliga situation drabbas ungdomen särskilt hårt. Många är hänvisade till beredskapsarbete. Denna möjlighet kommer framöver att endast gälla för ungdomar som uppnått myndighetsålder. ökade den relativa arbetslösheten för ungdomar i i åldrarna från till - en skrämmande utveckling. Totalt är 9 000-10 000 värmlänningar öppet arbetslösa. Basindustrin måste vara ryggraden i den värmländska delen av det svenska folkhushållet. Därutöver måste en betydligt större tillverkningsindustri och ökad förädling inom länet byggas upp för att säkra möjligheterna för värmlänningarna att arbeta och försörja sig i sitt län. Tillverkningsindustri i nära anknytning till de råvaror och halvfabrikat som tillverkas på bruksorterna kan bidra till minskad konjunkturkänslighet och ge bruksorterna ett bredare näringsliv. För att klara uppgiften att bygga upp en sådan kompletterande industri måste den kortsiktiga profitjakten tvingas ge vika till förmån för en mera långsiktig, samhällsekonomiskt motiverad utveckling. I denna långsiktiga planering ligger en styrning av utvecklingen mot industriell förnyelse, ökad sysselsättning samt bättre hushållning med råvaror och energi. Utnyttjandegraden av den industriella kapaciteten i länet måste ökas. Produktförnyelse och produktutveckling är viktiga beståndsdelar i en samhällelig, arbetsskapande industripolitik. För detta behövs en offensiv strategi som breddar den industriella basen. Svensk industri skulle kunna hävda sig bra internationellt om den bättre tillämpade den stora tekniska kunskap som finns hos den svenska arbetarklassen inom t. ex. områden, där den tekniska utvecklingen går snabbt. Inom den s. k. offentliga sektorn kan en rätt riktad expansion öka industriproduktionen. På denna hammamarknad finns stora bristområden såsom bostadsbyggande, äldreomsorg, barnomsorg, sjukvård, kollektivtrafik, miljövård och alternativ energi. I en medveten samhällelig styrning av den industriella utvecklingen måste basindustrier byggas upp med siktet inställt behov och tiden därefter. Det konkreta innehållet i en sådan arbetsskapande industrialise ringsplan kan naturligtvis inte läggas fast i alla detaljer, men några av dess beståndsdelar bör vara följande: o En grundlig översyn av hårt nedslitna transportsystem. Detta är av betydelse för hushållningen med energi och är en viktig beståndsdel i en utvecklingsfrämjande regionalpolitik. Därför måste det till en utbyggnad och upprustning av , NKlJ-banan och de regionala transportsystemen. Här bör understrykas vikten av en satsning på NKlJ-banan för ökade möjligheter till regionalpolitiska satsningar inom norra . Detta talar för att NKlJ-banan bör förstatligas och införlivas med det övriga järnvägsnätet. Bland övriga bandelar som bör rustas upp och få ökad turtäthet kan nämnas: Fryksdalsbanan, och . Vidare bör en utbyggnad av sjötransporter ses som ett energisnålt alternativ till många tunga transporter på länets vägar. o En översyn för planerad övergång till ökad återvinning av insatsvaror och energi bör göras inom bl. a. större processindustrier. Detta bör leda till en mera sammansluten produktion, en bättre miljö och en bättre samhällsekonomi i produktionen vad avser bl. a. intag av insatsvaror och energi, o I och finns kunnande och kapacitet för tillverkning av jordbrukstraktorer och jordbruksredskap. Självförsörjningsgraden av dessa viktiga varor i är under all kritik. Ett så stort importberoende som vi har av dessa varor ter sig skrämmande vid tanken på en eventuell avspärrning i krigs- eller fredstid. Det samlade värdet av importen av ovannämnda varor uppgick till ca . Ett samhällsprojekt för tillverkning av jordbrukstraktorer i och jordbruksredskap i måste vara intessant ur många aspekter. a) arbetsmarknadspolitiska effekter - ger många nya jobb, b) handelspolitiska effekter - minskar vår import, c) säkerhetspolitiska effekter - höjer vår beredskap, d) biståndspolitiska effekter - underlättar för SIDA att genomföra samverkansprojekt på jord- och skogsbrukssidan med biståndsländer. Därutöver skulle en produktion av ovannämnda varor medge en viss ökad sysselsättning av varor och tjänster för olika företag i länet, t. ex. produkter från det löntagarägda , och möjlighet till en breddning av produktionen på i . o Mineral- och malmprospekteringen i bör ges en viktig roll i den regionalpolitiska utvecklingsplanen. I inledningsskedet bör arbetet med provborrning efter vid Ställbergsgruvan i forceras. Vidare bör planerna på brytning av kyanit i utanför och anrikning i återupptas, o En ökad satsning på alternativa energislag som också ger jobb inom värmländsk industri, o Satsningar på samhällsnyttiga arbeten inom den gemensamma sektorn som också ger arbete inom industrin. För en samhällelig styrning av den industriella utvecklingen baserad på en övergripande planering skulle fackliga studiegrupper med forskare och konsulter kunna göra en oumbärlig insats. Studierna skulle kunna bedrivas inom folkrörelsernas studieförbund och finansieras med statliga bidrag. Med stöd av det anförda föreslås 1. att hos regeringen hemställer om en utvecklingsplan för förädlings- och tillverkningsindustri i samhällelig ägo inom , 2. att hos regeringen hemställer om tillsättande av en arbetsgrupp med företrädare för fackföreningar, politiska partier och forskare med uppgift att upprätta en sådan utvecklingsplan för som i motionen framförs, 3. att hos regeringen begär initiativ till statligt stöd till lokala fackliga studiecirklar om industriell utveckling inom nedläggningshotad värmländsk industri.