mot · G702162 · 1983-11-17 00:00:00 — m. fl. Arbete i ungdomslag hos offentliga arbetsgivare (prop. 1983/84:46) Den höga ungdomsarbetslösheten är ett av vårt lands största problem . En ovanligt stor ungdomsgeneration skall gå ut i arbetslivet, och den har rätt att ställa krav på att få ett arbete att försörja sig på. Den nu viktigaste uppgiften för den socialdemokratiska regeringen är att bekämpa arbetslösheten och återföra landet till en politik för arbete åt alla. Och det är fasta jobb som behövs. För det krävs en långsiktig sysselsättningspolitik. Arbetslösheten kostar både för den enskilde och samhället i lidande och pengar. En omfördelning av resurser från arbetslöshetsunderstöd och socialhjälp till arbete krävs. Vårt land är inte så fattigt att vi inte har råd att arbeta. Och behoven av arbete finns i stora mått inom boendet, barnomsorgen, äldrevården och kollektivtrafiken för att nämna några exempel. Regeringens förslag om arbete i ungdomslag hos offentliga arbetsgivare betraktar vi som en akut insats i ett kärvt arbetsmarknadspolitiskt läge. Det löser inte de långsiktiga problemen. Vi vill peka på hur förslaget kan utvecklas och förbättras på några punkter. Målsättningen måste vara att ungdomarna skall ha åtta timmars arbetsdag. Också för denna ungdomsgrupp krävs att man skall kunna försörja sig på ett arbete. Därför är det olyckligt att propositionen låser fast arbetstiden i ungdomslagen . Vi menar att ungdomslagen måste förändras så att de ger arbete eller arbete och utbildning i . Provisoriskt bör man lösa det så att man ger rätt för de offentliga arbetsgivare som anställer ungdomarna i ungdomslagen att fylla på deras arbetstid på egen bekostnad. Propositionen tillåter inte ett sådant arrangemang. Enligt 7 § sista meningen i förslaget till lag om arbete i ungdomslag hos offentliga arbetsgivare så får arbetsgivaren endast i vissa fall rätt att på egen bekostnad utsträcka arbetstiden. I kommentaren framgår att detta är tänkt bara för undantagsfall och alltså inte får ske regelmässigt. Tiden i ungdomslaget måste utnyttjas till att ge ungdomarna utbildning. Den bör läggas upp så att man utvecklar den enskildes förutsättningar. Genom att fylla utbildningsluckor, kombinera arbetsuppgifterna med yrkes utbildning som ansluter till dem och med ordentliga introduktioner och handledning kan ungdomslagen väsentligt underlätta möjligheterna till fasta jobb. I propositionen sägs att kommunerna, om de vill, skall ge möjlighet till värvning av arbete och utbildning i ungdomslagen. Komvux och arbetsmarknadsutbildning framhålls som exempel. Dock sägs att något utbildningsbidrag inte kan utgå. Denna inskränkning vill vi också ifrågasätta. Vi menar att utbildning borde vara en integrerad del av ungdomslagen, inte bara en möjlighet vid sidan av. Vid en målmedveten satsning på utbildning i ungdomslagen borde också utbildningsbidrag kunna utgå. Utbildningsbidraget är ett viktigt tillskott för att ge ungdomarna möjlighet att kunna försörja sig. För att precisera vad vi menar vill vi peka på ett intressant projekt som kommun begärt AMS tillstånd att få starta. vill inrätta vad de kallar ungdomsarbete för ungdomar i åldern . Det är tänkt att läggas upp som en systematisk förberedelse för arbetslivet för ungdom som inte fortsätter utbildningen i ordinarie former och som inte fått anställning. av tiden skall vara arbete och utbildning. Ersättningen till ungdomarna skall utgå med avtalsenlig lön för andelen arbete och med utbildningsbidrag för utbildningen. Ungdomarnas bruttolön kommer att variera mellan . beroende på deras ålder. Rekryteringen till ungdomsarbete skall skötas av Fenixgruppen. Handledning och meningsfulla jobb Det är mycket viktigt att ungdomarna får en ordentlig handledning i ungdomslagen och en ordentlig introdukton till sina arbetsuppgifter där. Det skall också vara arbetsuppgifter som är meningsfulla och ger en erfarenhet som ungdomarna har nytta av senare i livet. Arbetena skall därför också kunna tillgodoräknas som arbetslivserfarenhet. Vi menar att kravet på god handledning och kravet på utbildning borde kunna kombineras genom att man låter de äldre ute på arbetsplatserna dela med sig av sina yrkeskunskaper till ungdomarna. I den offentliga verksamheten finns alla upptänkliga yrken: alltifrån svetsare, verkstadsmekaniker, snickare och anläggningsarbetare till sjukvårdsbiträden, barnskötare, hemvårdspersonal och till brandmän, tekniker, programmerare m. fl. Om de som närmar sig pensionsåldern får en chans att lära upp ungdomarna i ungdomslagen, så kan arbetena också bli meningsfulla utan att så att säga konkurrera med ordinarie verksamhet. Det kan bli en praktisk yrkeskunskap som lämpligen kombineras med teoretisk utbildning med anknytning till denna. Det kan också innebära att de äldre får en chans till en samhällsinsats innan pensioneringen som de får en erkänsla för sina yrkeskunskaper. Samhället vinner också på det genom att en yrkeskunskap bevaras som annars skulle ha försvunnit genom pensioneringen. En lång rad kommuner har utformat egna lösningar på ungdomsarbetslösheten. och tillhör de mest kända. Men på många andra håll utvecklas också nya och okonventionella idéer och lösningar. Allfix och Ring så springer vi är exempel på initiativ från ungdomarna själva. I utanför hjälper kommunen ungdomarna att starta företag. De kommunala insatserna är värda allt stöd. Framför allt är det viktigt att de statliga förordningarna utformas på ett sådant sätt att de inte hindrar nya och okonventionella lösningar i kommuner och landsting. Statsbidrag måste kunna utgå till projekt som är utformade på andra sätt än vad de centrala mallarna föreskriver. Det är viktigt att följer upp förslaget om ungdomslag och gör en ordentlig utvärdering av hur det fungerar i praktiken. De statliga reglerna måste utformas så att de garanterar ungdomarna åtta timmars arbete, ger dem utbildning och en lön som de kan försörja sig på. Med hänvisning till det anförda hemställer vi 1. att beslutar att 7 § i förslag till lag om arbete i ungdomslag hos offentliga arbetsgivare, sista meningen ges följande lydelse: Arbetsgivaren kan med stöd av kollektivavtal på egen bekostnad utsträcka den nu angivna arbetstiden , 2. att uttalar att utbildning i enlighet med vad som anförts i motionen bör vara en integrerad del i ungdomslagen med rätt för ungdomarna att uppbära utbildningsbidrag, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att ungdomslagen skall utformas så att ungdomarna ges en god handledning i enlighet med vad som sägs i motionen, 4. att uttalar att arbete i ungdomslag kan tillgodoräknas som arbetslivserfarenhet, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som sägs om stöd till lokala ungdomsarbetslöshetsprojekt, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som sägs om en utvärdering av systemet med ungdomslag, 7. att i övrigt antar propositionen. () () () ()