mot · G6021669 · 1983-01-25 00:00:00 — Det är därför viktigt att utnyttja möjligheter till politisk styrning med utgångspunkt i politiska mål som ökat användarinflytande, spridning av arbetstillfällen och kunnande samt regional utveckling. De stora statliga datasystemen I propositionen Samordnad datapolitik redovisades en plan för nödvändigt utredningsarbete . Ett av de nämnda områdena är användarinflytande över de stora statliga administrativa datasystemen. ställde sig bakom förslaget i propositionen. Såväl i propositionen som i riksdagsbeslutet med anledning av denna betonades vikten av framförhållning vid den fortsatta användningen av ADB i statsförvaltningen. De statliga myndigheterna fick därför i uppdrag att i sina anslagsframställningar för /84 redovisa tidpunkten då större förändringar av befintliga ADB-system måste genomföras. De skulle även ange den tidpunkt då förberedelsearbetet måste inledas. Syftet med den samlade redovisningen av myndigheternas planer och resursbehov var att belysa förutsättningarna för de systemmoderniseringar m. m. som kommer att krävas . Sammanställningen skall sedan kunna utgöra underlag för moderniseringsarbetet och underlätta prioriteringar på den politiska nivån mellan olika behov av systemförändringar och vid val av systemstruktur. Vidare beslöt om insatser för teknikupphandling samt att anslå medel för initiering av projekt rörande systemutvecklingsmodeller. Det bör även i sammanhanget framhållas att i olika sammanhang, t. ex. vid behandling av riktlinjer för användning av ADB i statsförvaltningen, proposition 1978/79:121, understrukit vikten av framförhållning och att statsmakterna kommer in i ett tidigt skede av beslutsprocessen. underströk finansutskottet i sitt utlåtande över proposition 1978/79:34, att det krävs att myndigheterna i sin planering tar hänsyn till att statsmakterna kan komma att förändra förutsättningarna för ADB-projekt. Sådana förändrade förutsättningar som statsmakterna har att beakta är de ökade möjligheterna till decentralisering som den tekniska utvecklingen på dataområdet medger. Ett exempel på detta kan hämtas från försvarsdepar tementets verksamhetsområde, nämligen försvarets datacentral. Regeringen beslöt att försvarets rationaliseringsinstituts rapport, Struktur 90 - Förslag till långsiktig inriktning av försvarets administrativa databehandling, skall ligga till grund för arbetet med utveckling av datasystem inom försvarsdepartementets verksamhetsområde. Som framhålls i bilaga 6 till budgetpropositionen kommer beslutet att i hög grad påverka försvarets datacentrals framtida utveckling: Det innebär bl. a. att ADB-systemen och datorerna distribueras eller decentraliseras till användarna och att så enkla driftförhållanden eftersträvas att användarna själva kan sköta datorerna. Konsekvenserna för datacentralen torde bli att efterfrågan på datacentralens stordatatjänster blir mindre än vad som eljest kunde ha förväntats. I stället ökar kraven på datacentralens medverkan i distribuerade/decentraliserade tillämpningar. Vi menar att motsvarande utveckling av den civila statsförvaltningens stora datorsystem måste eftersträvas. I det sammanhanget förutsätter vi att arbetet med distribuering av dataverksamheten och DAFA kommer att fullföljas. Vi övergår nu till att behandla några stora statliga datasystem som måste bli föremål för systemmodernisering. Datadelegationen, som bl. a. har att granska och utvärdera effekterna av större statliga ADB-investeringar, genomförde en förberedd och kvalificerad utfrågning om RS-systemet. Till denna inbjöds företrädare för ledning, tjänstemän på olika nivåer samt företrädare för de fackliga organisationerna. Bakgrunden var att den snabba utvecklingen på det datatekniska området kräver en god framförhållning för att man vid nyinvesteringar skall kunna välja den från olika synpunkter bästa lösningen. Med tanke på framtida beslut om investeringar i datateknik är det viktigt att dra slutsatser av gjorda investeringar i synnerhet när det gäller de stora statliga datasystemen. Resultatet av denna s. k. hearing redovisades av datadelegationen i rapporten - en genomgång och utfrågning (DsB 1981:21). Av rapporten framgick klara behov av en bättre överblick i samband med beslut om datasystem. Delegationen föreslog att RSV tar initiativ till en bred diskussion av de framlagda förslagen, prövar dem och genomför lämpliga förändringar. De framförda synpunkterna pekar på hur viktig handlngsberedskapen är inför ett systemskifte. Datadelegationen föreslog därför, att regeringen inför den driftorganisation och systemstruktur som kan bli aktuell tar initiativ till att påbörja förberedelsearbetet. Lämplig utbildning på ett tidigt stadium är bl. a. nödvändig för att garantera användarinflytande i utrednings- och utvecklingsarbetet. Vidare pekade datadelegationen i sin rapport på RS-systemets sårbarhet: Förutsättningarna för att successivt föra över mera av ansvaret för utveckling och drift av skatteförvaltningens datasystem till länsstyrelserna kan således bedömas som goda från dessa utgångspunkter. Åtgärder i denna riktning skulle ha betydelse för att vitalisera datakunnandet på länsnivå och därtill bidra till en minskning av RS-systemets sårbarhet - inte minst det starka personella beroendet av den relativt begränsade grupp som utför systemutvecklingsarbetet. Sådana åtgärder bör särskilt kunna prövas i samband med nytillkommande uppgifter för skatteadministrationen. Det är emellertid angeläget att skatteförvaltningen efter den nu genomgångna reformperioden bereds tillfälle att anpassa sig och växa in i det nya systemet, innan dramatiska förändringar i systemstrukturen eventuellt vidtas. System S och SLÖR Det generella ADB-redovisningssystemet för statsförvaltningen, System S, består av tre delsystem. Ett är i huvudsak avsett för myndigheternas redovisning gentemot anslag, tillgångar och skulder samt för utbetalning via postgirot. Ett annat delsystem är avsett för kostnads- och intäktsbokföring samt rutiner för kostnadsfördelning. Det tredje delsystemet är främst avsett för att betjäna den centrala årsredovisningen vid . Regeringen beslöt att uppdra åt () att genomföra en teknisk modernisering av systemet. Andra exempel på stora statliga datasystem som bör bli föremål för översyn är det statliga löneuträkningssystemet SLÖR. Utvecklingen av för- och eftersystem till SLÖR ute på olika myndigheter tyder på att systemet inledningsvis fått en alltför centraliserad struktur. Den s. k. (utredning om ADB inom den allmänna försäkringen) framlade sitt betänkande Socialförsäkringens datorer. I betänkandet föreslås en decentraliserad datordrift inom sjukförsäkringssystemet, förlagd till de 26 försäkringskassornas centrala kontor. tillkallade dåvarande dataministern på regeringens uppdrag en informell arbetsgrupp för att utarbeta en generalplan för socialförsäkringens ADB-verksamhet. Syftet var att generalplanen skulle antas av regeringen. Den skulle samla och långsiktigt ange vägen till en decentraliserad struktur för ADB-verksamheten, användarinflytande, utbildning m. m. Generalplanen skulle gälla och således in . Den skulle därmed vara vägledande för de många beslut om investeringar som måste fattas . I avvaktan på att generalplanen gjordes färdig skulle inga lösande investeringsbeslut fattas vad gäller socialförsäkringens ADB-verksamhet. I samband med regeringsskiftet överlämnades arbetsgruppens material tillsammans med en skrivelse till chefen för . I denna hemställde arbetsgruppens dåvarande ordförande, att en ny arbetsgrupp skulle tillsättas för att fullfölja arbetet med generalplanen för socialförsäkringens ADB-verksamhet. Vi anser att utarbetande av en långsiktig generalplan bör genomföras för alla de stora statliga ADB-system, som har varit i drift och där behovet är stort av modernisering och vidareutveckling. Därmed uppnås erforderlig framförhållning och förberedelsetid. Som ett första steg bör generalplaner utarbetas för socialförsäkringens ADB-system, RS-systemet inom skatteförvaltningen samt system S och SLÖR i syfte att åstadkomma en decentraliserad struktur och ökat användarinflytande över dessa statliga ADB-system. Även de aviserade insatserna rörande teknikupphandling på dataområdet bör inriktas för att stödja en långsiktig ADB-planering. Utbildningsinsatser har avgörande betydelse för att många parter, grupper och enskilda skall kunna påverka utveckling och användning av datateknik. Detta var en av de bärande idéerna i den av mittenregeringen framlagda propositionen Samordnad datapolitik (prop. 1981/82:123). Enligt propositionen och riksdagsbeslutet måste en bred utbildningsinsats omfatta både elementära kunskaper i datateknik, användning av tekniken och konsekvenserna av denna användning. Det underströks att av samhällsresurserna på datautbildningsområdet satsas en stor andel på datateknik, en relativt liten del på teknikens användning och mycket litet på konsekvenserna i samhället av denna användning. Datorernas inverkan på sysselsättning, arbetsmiljö och demokrati måste analyseras djupare liksom datateknikens påverkan på samhällsmiljön i andra avseenden, inte minst socialt och kulturellt. Det gäller t. ex. konsekvenserna för kultur, livskvalitet, demokrati, jämlikhet och jämställdhet. I det följande vill vi redovisa vår syn på de fortsatta utbildningsinsatserna på dataområdet. I enlighet med propositionen Samordnad datapolitik beslöt att anslå 10 milj. kr. för verksamheten under /83. Datadelegationen har därefter till regeringen redovisat förslag om riktlinjer för satsningen på breddutbildning för allmänheten. Regeringen beslöt att fördela medel i huvudsak enligt datadelegationens förslag. Medel fördelas till studieförbunden samt till organisationer, institutioner, utbildningsanordnare m. fl. Vid riksdagsbehandlingen av Samordnad datapolitik gjordes inget närmare uttalande om omfattningen av och medelsbehovet för datautbildningen efter /83. I utskottsutlåtandet (UbU 1981/82:28) som ställde sig bakom underströks dock: Utskottet förutsätter emellertid att regeringen noga följer utvecklingen och återkommer till när erfarenheter av utbildningen vunnits. I bilaga 10 till budgetpropositionen, s. 559, meddelar regeringen att det inte finns något underlag för att bedöma behovet av ytterligare medel, utan regeringen vill avvakta datadelegationens redovisning av hur delegationen fördelat de medel som ställts till förfogande. Några medel till bred utbildning i datafrågor återfinns således inte i propositionen. Men den beslutade statsningen 1982/83 var inte avsedd som någon engångsinsats. Därför rimmar årets budgetproposition dåligt med föregående års riksdagsbeslut. Detta framgår bl. a. av utskottets skrivning (UbU 1981/82:28): Utskottet är medvetet om att ett budgetår är när det gäller att föra ut kunskaper till en bred allmänhet på ett så tekniskt och i övrigt komplicerat område som datateknikens. Att intresset för datafrågor är stort, men att det tar tid innan insatserna får brett genomslag, visar de aktiviteter som genomförts av t. ex. olika studieförbund, utbildningsradion, och forskningsrådsnämnden. När datadelegationen för ansökan utlyste 1 milj. kr. inkom 144 stycken ansökningar i vilka ansöktes om totalt 22 milj. kr. för satsningar på bred utbildning i datafrågor. Effekten av satsningen riskerar nu att bli mindre, om inte klara besked kan ges till dem som förutsätts ansvara för utbildningen. Folkrörelser, organisationer och studieförbund skall inte behöva avdela personella och ekonomiska resurser för kortsiktiga åtgärder i ett samarbete med statsmakterna för att eventuellt behöva omdirigera sina resurser till ett annat samarbetsområde. Varken bidragsmottagare eller samhället är betjänta av att de selektiva statsbidragen på detta sätt ges en styrande effekt. Vi menar att det i stället hade varit riktigt att i avvaktan på datadelegationens bedömning redan nu avisera fortsättningen samt i tilläggsbudget återkomma med detaljerat förslag för bred utbildning i datafrågor. Därmed klargörs för folkrörelser, organisationer och studieförbund att verksamheten skall fortsätta även nästa budgetår och att detta kommer att ske på oförändrad bidragsnivå. Ungdomsorganisationerna har en viktig roll när det gäller att i sin verksamhet diskutera och informera om datafrågor. Utgångspunkten får då inte vara att datorn är en leksak. Det första mötet med elektroniken som ungdomar får uppleva är ofta i form av dataspel m. m. Datafrågorna är inte en huvudsaklig verksamhet för ungdomsorganisatio Därför krävs det särskilt stöd för att dessa skall kunna fullgöra sin del av denna viktiga verksamhet. Enligt vår uppfattning bör en del av de medel som satsas på bred utbildning i datafrågor reserveras för ungdomsorganisationerna. Medlen skall användas för utbildning och information i enlighet med de grundprinciper vi redovisat ovan - tekniken, dess användning och konsekvenserna av denna användning. Särskilt angelägen att stödja är verksamhet som riktar sig till att engagera flickor i utbildningen. Detta bör ges regeringen till känna. Enligt vår mening är det en utmaning för hela det demokratiska samhället att skapa förutsättningar för ökad medvetenhet och brett folkligt engagemang i datafrågorna. De politiska organ som har att fatta beslut om den fortsatta datoriseringen av samhället måste ta vara på folkrörelsernas, studieförbundens, bilbliotekens, teatrarnas, organisationernas, kulturarbetarnas och museernas unika förutsättningar att delta i en bred utbildning på dataområdet. Bara genom öppen debatt och demokratisk förankring kan vi klara en positiv användning av datatekniken och undvika konflikter av det slag som följt vissa andra viktiga teknikfrågor i spåren. Inrättandet av en professur inom området datasamhällets utveckling beslöt att inrätta ett antal professurer för att förstärka forskningsverksamheten på olika områden inom dataområdet. Enligt förra årets riksdagsbeslut skall insatserna ske utifrån en helhetssyn på datafrågorna. Datatekniken bör primärt ses som en stödteknik och användarinflytandet måste utvecklas och förstärkas. När regeringen i budgetpropositionen föreslår satsningar på ytterligare tjänster som professor inom högskolan, bl. a. i datalogi, industriell elektroni k samt kommunikation - överföring av information, måste detta ske utifrån en helhetssyn. Vi anser att även datoriseringens effekter för enskilda individer och samhälle måste beaktas vid inrättande av professur inom datorvetenskapen i högskolan. Stöd för detta finns i en rad utredningar, senast i det av forskningsrådsnämnden på regeringens uppdrag framlagda forskningsprogrammet om datateknikens användning. Förslag till samlat forskningsprogram (Rapport 1982:16). Vi föreslår att den av regeringen föreslagna professuren i datalogi ombildas till en professur inom området datasamhällets utveckling. Samlat utbildningspolitiskt handlingsprogram för dataområdet Inom alla delar av utbildningsväsendet - ungdomsskolan, högskolan och den företagsanknutna utbildningen - har beslut fattats om ökade utbildningsinsatser . Genom ett fruktbart samarbete mellan utbildningsansvariga myndigheter och styrelsen för teknisk utveckling (STU) har samhällets ambitioner rörande teknikupphandling på dataområdet kunnat förenas med de utbildningsmässiga mål som ligger bakom satsningarna. En skoldator har skräddarsytts för användning inom ungdomsskolan. Datorn, som bl. a. är särskilt designad för hög kvalitet inom grafisk återgivning, kommer att ha stor betydelse för undervisningen i datalära i skolan. Denna utbildning i datalära skall förenas med insikter och medvetenhet om teknikens användning och dess konsekvenser för individ och samhälle. Det är mycket angeläget att denna inriktning av insatserna på datautbildning fullföljs i hela utbildningsväsendet. Som framhölls i rapporten från datadelegationen och propositionen 1981/82:123 är behovet stort av ett samlat handlingsprogram beträffande utbildningsfrågor inom dataområdet. bör därför hos regeringen begära att ett sådant samlat program utarbetas. I propositionen 1981/82:123 föreslog den dåvarande regeringen, att två s. k. CAD/CAM-centraler skulle byggas upp i och med organisatorisk anknytning till . CAD/CAM-centralernas uppgift skulle bl. a. vara att etablera forskningssamverkan mellan industrin och högskolan, bedriva industriellt utvecklingsoch anpassningsarbete och genomföra olika teknikspridningsinsatser. Datorstyrda konstruktionssystem (CAD-system) och datorstyrd beredning () kommer att få mycket stor betydelse för svensk verkstadsindustri. I större företag med egen tillgång på kvalificerad personal på området sker introduktionen i allmänhet utan större svårigheter. Däremot har de mindre företagen svårigheter, när det gäller att nyttiggöra den nya tekniken. På vissa orter inom vissa regioner finns emellertid förutsättningar att kombinera kunnande och resurser från olika håll för att påskynda teknikspridningen främst till de mindre och medelstora företag som skulle ha nytta av CAD/CAM-tekniken. En sådan kombination av resurser finns i allmänhet på landets högskoleorter. kan samarbete med gymnasieskolans tekniska linje etableras beträffande utrustning. Genom utvecklingsfonderna och STU kan intresserade och lämpliga användare bland de mindre och medelstora företagen knytas till samarbets- eller utbildningsprojekt. Om det finns större företag inom exempelvis verkstadsindustrin som använder CAD/i sin verksamhet kan de ofta bidra med värdefull erfarenhet. Ett exempel på samarbete av delvis detta slag är det s. k. i , där avsikten är att genom temadagar och riktad information ge kunskap om användning av ny teknik inom elektronikområdet tili små och medelstora företag. Utrustningen vid bl. a. Västerhöjdsskolan (fullständig teknisk ingenjörsutbildning) samt högskolans linje för höjdsskolan, högskolan, kommun och utvecklingsfonden i i projektet. I en första omgång bör STU i samarbete med utbildningsmyndigheterna och berörda utvecklingsfonder få regeringens uppdrag att undersöka förutsättningarna för att etablera decentraliserade CAD- och/eller CAMcentraler på fem platser i olika delar av landet. kan vara en tänkbar modell för en sådan central. I uppdraget bör också ingå att bedöma de ekonomiska förutsättningarna på utrustningsområdet. Datateknikens användning i arbetslivet inom både produktionen och administrationen medför stora förändringar i vad gäller såväl arbetsart och innehåll som organisation. Förändringar på arbetsmarknaden till följd av datorisering skall ske under socialt acceptabla former. Många bedömare menar att skillnaden mellan dagens arbetsliv och framtidens främst utmärks av att en stor del av industriproduktionen kommer att ske utan inslag av manuellt arbete. Det är viktigt att samhället har en beredskap för hur målsättningen om allas rätt till arbete skall kunna förverkligas. Som ett led i detta arbete bör ingå att systematiskt kartlägga kostnadsutvecklingen för olika produktionsfaktorer i sammanhang där människan är ersättningsbar med teknik eller kapital. Det är också viktigt att särskilt beakta de grupper vars arbete i ett första led kan komma att påverkas. Många kvinnor och lågutbildade sysselsätts inom de sektorer av arbetslivet som närmast kan komma att beröras av datoriseringen. Det är viktigt att inom AMU särskilt uppmärksamma de behov av datautbildning som föreligger. Kostnaderna för vidareutbildning av anställda vars arbetsuppgifter berörs av ny teknik måste räknas in i den totalekonomiska kalkylen för investeringen i ny teknik och bekostas av företaget eller myndigheten. För att underlätta för små och medelstora företag att investera i ny teknik och därmed bibehålla sin konkurrenskraft, beslutade på grundval av regeringens proposition 1981/82:123 om ett treårigt ekonomiskt stöd till utbildning som är ägnad att underlätta datoriseringen av mindre och medelstora företag. Bidrag utgår då via AMS för utbildning som direkt motiveras av ändrat yrkesinnehåll på grund av datorisering. Denna typ av insatser är viktiga för att ge de anställda i företag som investerar i ny teknik möjligheter att få nya arbetsuppgifter och därmed förbättrade möjligheter på arbetsmarknaden. Användandet av ny teknik innebär förändringar av arbetsmiljön. Genom tekniska framsteg har många tunga, smutsiga och miljöfarliga arbetsmoment kunnat elimineras. Samma sak gäller också många ensidiga och monotona arbetsmoment som kunnat överlåtas åt maskiner. På så sätt kan användandet av ny teknik vara motiverat även ur arbetsmiljösynpunkt. Det är dock viktigt att markera att den tekniska utvecklingen inte får innebära att arbetet med att eliminera dåliga arbetsmiljöer avstannar. Datorisering medför också nya arbetsmiljöproblem, som ökad omfattning av ensamarbete, ensidiga arbetsställningar framför terminaler etc. Arbetstillfredsställelse är en viktig del i arbetsmiljön och förutsätter bl. a. att arbetstagaren kan överblicka den egna insatsens betydelse för slutprodukten, variera arbetsmetod och arbetstakt, påverka ordningsföljden mellan olika arbetsmoment och påverka kvaliteten av sitt arbete. Det är därför viktigt att den personal som direkt berörs av datoriseringen och deras fackliga företrädare redan i ett tidigt skede kan delta i och utöva inflytande över arbetet med utveckling av de datatekniska systemen. datapolitiska beslut innebär att en femårig satsning på 50 milj. kr. görs på utvecklingsprogram för bättre arbetsmiljö och arbetsorganisation vid utnyttjandet av datorer och mikrodatorer i arbetslivet. Programmet syftar till att genom utvecklingsarbete och försöksverksamhet samt insatser för utbildning ge ett mer konkret underlag för utnyttjandet av datorer i produktionen under socialt acceptabla former. Programmet skall finansieras genom omdisponering av medel för medbestämmande- och styrelserepresentantsutbildning från arbetarskyddsstyrelsen. Genom konkret arbete av den typ som ovan beskrivits kan erfarenheter samlas som kan utgöra underlag för dem som direkt berörs av datoriseringen och deras fackliga organisationer när de skall delta i arbetet med att utforma nya datatekniska system. På det offentliga området har medbestämmandeavtal träffats, och det utvecklingsavtal som slutits mellan SAF, LO och PTK innebär att det nu på i stort sett hela arbetsmarknaden finns avtal som ger de fackliga organisationerna möjlighet att medverka när det gäller teknisk utveckling som innebär viktigare förändringar för de anställda. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om redovisning av datalagens tillämpning, 2. att beslutar att 4 § datalagen skall ha följande som Motionärernas förslag betecknade lydelse: Tillstånd att endast om särskilda skäl föreligger. Tillstånd att inrätta och föra personregister som inhämtats från något annat personregister, om inte registreringen av uppgifterna eller utlämnandet av dessa sker med stöd av författning, datainspektionens beslut eller med den registrerades medgivande, får endast meddelas om särskilda skäl föreligger. 3. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om begränsningar av massuttag av offentliga register för kommersiella ändamål. () () . ÅSLING (c) . () () () () () ()