mot · G702281 · 1983-12-16 00:00:00 — m. fl. Vissa livsmedelspolitiska frågor (prop. 1983/84:76) Finansiering och uppräkning av Norrlandsstödet Norrlandsstödet till jordbruket har stor betydelse för möjligheterna att bedriva jordbruk i Norrlandslänen. Stödet utgör en kompensation till jordbrukare för det högre kostnadsläge som räder på grund av avstånd och hårdare klimat med därav följande snävare produktionsprogram. Norrlandsstödet är viktigt av såväl regionalpolitiska som beredskapspolitiska skäl. Grunderna för det statliga stödet till jordbruket i norra , även det rationaliseringspolitiska, prövades senast av kommittén för översyn av stödet till jordbruk i norra som i sitt avgivna betänkande (Ds Jo 1982:7) framlade förslag om vissa ändringar i såväl rationaliseringsverksamheten som prisstödet. Vad gäller prisstödet innebar kommitténs förslag, som byggde på åberopade grunder för pristilläggen, inte några principiella ändringar om man bortser från att kommittén fastslog att, för att förhindra inkomsteftersläpningar för jordbrukarna i norra , prisjustering med hänsyn till kostnadsutvecklingen borde ske . i de fyra norra länen har i en gemensam skrivelse påpekat vikten av att Norrlandsstödet uppräknas. (Skrivelsen biläggs motionen.) Det är också enligt vår mening en självklarhet att åtgärder som har stor regional- och beredskapspolitisk betydelse måste finansieras över statsbudgeten. att beslutar uttala sig för att prisjustering för Norrlandsstödet med hänsyn till kostnadsutvecklingen skall ske och minst till en nivå som indexuppräknats i förhållande till tidigare utgående nivåer. () () Länsstyrelserna och lantbruksnämnderna i de fyra nordligaste länen med framställning om förbättringar av prisstödet till jordbruket i norra Länsstyrelserna och lantbruksnämnderna i , , och hemställer, med hänvisning till jordbrukets ekonomiska situation, om förbättringar av prisstödet till jordbruket i norra . Som stöd för vår framställan vill vi framhålla följande. fattade beslut om den framtida jordbrukspolitiken. Beslutet innebär bl. a. en anpassning av jordbrukspolitiken till regionala förhållanden. har kraftiga regionalpolitiska åtgärder införts för stöd till jordbruket i i form av särskilt investeringsstöd vid företagsuppbyggnad. Ända har ett särskilt statligt pristillägg på mjölk utgått. Detta har sedan förbättrats och även prisstöd till kött- och äggproduktion har införts. Stödinsatserna har ända i stort sett varit effektiva och bidragit till en betydande uppbyggnad av bärkraftiga jordbruksföretag i . Som känt är har alltifrån 1979-1980 mycket stora förändringar skett i fråga om lönsamhetsförhållandena för jordbruket i landet och även i . Produktionskostnaderna har drastiskt ökat, mjölkproduktionen och även annan jordbruksproduktion i landet har ökat starkt och medfört överproduktion och exportförluster, producentpriserna har pressats till följd av exportförlusterna, ett mycket högt ränteläge har varit rådande, särskilt Lönsamhetsutvecklingen kan närmare belysas av nedanstående kalkylresultat för ett typföretag om 26 mjölkkor jämte rekrytering i Norrbottens kustland. Beräkning för typgården 35 ha, 26 kor, 100 ha skog Investeringar i ekonomisk fören Privat uttag, skatt Kapital som kan förräntas Av tabellen framgår att en avgörande lönsamhetsförsämring skedde åren Därefter har vissa höjningar i producentpriset på mjölk skett men ändock är kurvan på kapital som kan förräntas i stort sett nedåtgående även från tiden . Prisstödet till jordbruket i norra I den situation som jordbruket i sålunda gick in i från början av tillsatte regeringen en utredning i syfte att få fram åtgärder för att möta problemen. Dess betänkande Ds Jo 1982:7 har vi avgivit yttrande över . Materialet i fråga har av regeringen överlämnats till Livsmedelsutredning att behandlas i samband med dess utredningsuppdrag. Som av betänkandet framgår är ett grundläggande syfte med prisstödet att för typföretag i möjliggöra en lönsamhet som vid antagna förutsättningar i fråga om driften m. m. överensstämmer med lönsamheten vid motsvarande typföretag i mellan-Sverige. Det bemärks alltså att stödet ej säkrar en tillfredsställande avräkningsprisnivå för det norrländska jordbruket. Då som riksprisnivån är pressad genom exportförluster är även den norrländska prisnivån i lika mån pressad. Detta är naturligtvis en svaghet i detta regionalpolitiska stödinstrument. Härvid måste nämligen beaktas att en dylik press på prisnivån i särskilt de fyra nordligaste länen får betydligt svårare ekonomiska verkningar för jordbruken som till stor del i ganska sen tid är uppbyggda med stora investeringar och låneskulder och ej är konsoliderade i samma grad som till stor del är fallet i jordbruksbygder i mellan-Sverige och söder därom. Men inte nog härmed. Genom att någon ökning av beloppen för prisstödet ej skett kan stödet ej ens fylla den grundläggande regionalpolitiska funktionen att i lönsamhetshänseende likställa de ifrågavarande typerna av norrländska jordbruksföretag med motsvarande företag i mellan-Sverige. Utredningen rörande statligt stöd till jordbruket i norra , föreslog för prisområdena 1 och 2 prisstöd till mjölk om resp. 46 och per den Med hänsyn till utvecklingen uppjusterades stödet till resp. 34,4 och . Med utgångspunkt från dessa belopp och med beaktande av de förändringar i lantbrukets ekonomiska förutsättningar som skett därefter fram till kan man beräkna det prisstöd som skulle innebära bibehållen likvärdighet i lönsamhet för berörda typföretag i och mellan-Sverige. Vidare kan en bedömning ske av de sannolika förändringarna fram till . Vid beräkningen har vi utgått från förändringarna i produktionskostnader i lantbruket under berörda tidsperiod. Man kan härvid antaga att förändringen i procent är praktiskt taget densamma i det norrländska och mellansvenska jordbruket. För tiden till kan ökningen enligt statistik för produktionsmedelkostnader i lantbruket anges till och har för tiden 1983-07-01-1984-01-01 uppskattats bli . Pristillägget för mjölk bör sålunda per ökas med dessa procent eller för prisområdena 1-3 resp. , och för att jämlikheten i lönsamhet skall bibehållas. Det är alltså kostnadsutvecklingen som snabbt urholkar stödets betydelse. senaste grundläggande beslut om norrlandsstödet innebar bl. a. i fråga om justering av prisstödet att en allmän översyn skulle ske , under förutsättning att inte stödets syfte urholkas . Det har därför förutsatts att om produktionskostnaderna utvecklas på ett ogynnsamt sätt, justering skall ske så att stödets syfte upprätthålles. Det vore befogat med tämligen korta intervaller för kollationering och justering av stödet, helst ej överstigande . Effekterna av bristande lönsamhet för jordbruket i norra Om den nuvarande lönsamhetssituationen blir bestående kommer det att få mycket negativa konsekvenser för jordbruket i norra . Möjligheterna till angelägna investeringar föreligger f. n. inte i t. ex. mjölkproduktionen, vilket innebär att mjölkkoantalet kommer att sjunka på grund av naturlig avgång. Förhållandena drabbar främst de särskilt sysselsättningssvaga bygderna i norra glesbygder. Jordbrukspolitiken blir inte det instrument i regionalpolitiken som förutsatts beslut. leder utvecklingen till en minskad produktionsvolym med åtföljande lägre kapacitetsutnyttjande vid förädlingsindustrin med sämre betalningsförmåga som följd. Förblir nuvarande situation bestående hotas i första hand glesbygderna återigen av en accentuerad utglesning. Jordbruk läggs ned, åkrar växer igen. Den förväntade positiva sysselsättningseffekten uteblir. Underlaget för service och kommunikationer tunnas ut. Än så länge är det ett förhållandevis begränsat antal företag som har akuta ekonomiska problem. Förblir lönsamhetssvackan långvarig kan man utgå ifrån att antalet krisföretag ökar starkt beroende på att problemen ackumuleras . I nuvarande situation är det även viktigt att inte låta sig lamslås av pessimism. I stället inriktas nu lantbruksnämndernas verksamhet på kompletteringsinvesteringar och viss successiv utveckling av livskraftiga företag. Som exempel kan nämnas begränsad om- och tillbyggnad av befintliga användbara djurstallar, komplettering av foderutrymmen, förbättring av markanläggningar osv. Förutsättningar för exemplifierade investeringar finns på en del utvecklingsbara företag såväl i de primära jordbruksområdena som i glesbygderna. I de mer utpräglade glesbygderna är dock i många fall byggnadsbeståndet sådant, att nyinvesteringar eller mer omfattande om- och tillbyggnad behövs även vid en relativt begränsad produktionsvolym i företaget. Och om lönsamheten går ner alltför mycket kan inte heller de uppbyggda företagen i längden hålla stånd och klara sig och göra nödvändiga investeringar för underhåll och förbättring av jord och anläggningar. Vi vill i fråga om motiveringen för en uppjustering av pristillägget ytterligare särskilt framhålla följande. I diskussionen härom har förekommit den synpunkten att man nu framöver måste ändra på de system som förekommit på olika områden i fråga om lönebildning, bidragsförmåner m. m. och som inneburit uppskrivning efter index etc. och att detta skulle kunna gälla även för en sådan sak som det ifrågavarande pristillägget. Vi måste med skärpa framhålla att frågorna om den s. k. avindexeringen icke alls har att göra med denna fråga om en uppjustering av pristillägget. Denna grundar sig på den berörda av statsmakterna införda regionalpolitiska principen om likställighet i lönsamhetshänseende för berörda typföretag i och mellan-Sverige. Principen är gällande och skall alltså enligt vår mening tillämpas. Särskilt i svårt ekonomiskt läge för landet och de norra delarna därav är det enligt vår mening så mycket mera angeläget att slå vakt om denna näringsgren i som dock vid förhållandevis liten insats av staten har säkrare förutsättningar än mången annan del av näringslivet att långsiktigt fungera. I detta läge anser vi det även orimligt att, som även har hörts i debatten, pristillägget ej skulle få justeras eftersom en höjning skulle kunna öka överproduktionen. Vi hävdar att oavsett vad man företar sig i fråga om prisreglering eller annat i lantbruket för att hejda överproduktion så bör den berörda principen om ekonomisk likställighet upprätthållas. bleve ju resultatet att det norrländska jordbruket skulle utsättas för hårdare prispress och produktionsbegränsning än jordbruket i övriga delar av landet. Med hänsyn till nödvändigheten ur regionalpolitisk synpunkt av lönsamhetsförbättring för det norrländska lantbruket hemställes att prisstödet till norra justeras enligt följande. a) Justering av prisstödet för mjölk per med för områdena 1-3 resp. , och , eventuellt med jämkning på grund av kostnadsutvecklingen 1983-07-01-1984-01-01. b) Motsvarande justering av beloppen för stödet till kött-, fläsk- och äggproduktion. c) Justering av stödet bör i fortsättningen ske en gång per halvår, med hänsyn till utvecklingen av produktionskostnaderna i jordbruket. För länsstyrelserna och lantbruksnämnderna i