mot · G602640 · 1983-01-19 00:00:00 — m. fl. T rädgår dsnär ingen De svenska trädgårdsodlarna arbetar under mycket svåra förhållanden. Det höga kostnadsläget, som ytterligare förstärkts genom ett högt ränteläge och ännu högre oljepriser, medför en mycket svår konkurrens från exportländer med starkt subventionerade räntor och energipriser. Resultatet av detta har blivit att ett oroande stort antal svenska trädgårdsföretag tvingats att upphöra med sin verksamhet. med denna beklagliga utveckling har man kunnat läsa vetenskapliga uttalanden, statliga utredningar, regeringspropositioner och enhälliga riksdagsuttalanden, som konstaterar att det i stora delar av finns goda förutsättningar att bedriva rationell produktion av trädgårdsprodukter. Ljusförhållandena är gynnsamma under en stor del av året, och tillgången på vatten är bättre än i många andra länder. Vårt klimat medför också att insekts- och sjukdomsangrepp blir begränsade, vilket innebär att användningen av kemiska bekämpningsmedel kan hållas på låg nivå. har det saknats en uttalad övergripande målsättning för samhällets åtgärder på trädgårdsnäringens område. Det var först som uttalade vissa riktlinjer för den statliga politiken på trädgårdsområdet. I ett enhälligt uttalande från jordbruksutskottet, som också enhälligt anslöt sig till, framhölls då bl. a.: Det är därvid närmast en självklar utgångspunkt att de som arbetar inom trädgårdsnäringen skall ha en ekonomisk och social standard som är likvärdig med den som erbjuds inom andra näringar. En lika självklart utgångspunkt för övervägandena om politiken är enligt utskottets mening att konsumenterna tillförsäkras produkter av god kvalitet till rimliga priser. De som är sysselsatta inom trädgårdsnäringen kan dock inte leva på uttalanden. Statsmakterna måste i handling leva upp till dessa och på olika sätt främja näringen. Härvidlag krävs aktiva samhällsinsatser på många områden. Under slutet av 1970- och ingav den statliga aktiviteten på trädgårdsområdet vissa förhoppningar. Stöd infördes således även vid nyetablering. En bättre anpassning skedde till fruktodlingens speciella villkor. Reglerna för ersättning vid energibesparande åtgärder moderniserades, och förstärktes de olika anslagen. En viss förbättring gjordes också av tullskyddet på trädgårdsområdet. Framför allt skedde i de flesta fall en övergång från vikttullar till värdetullar. Härigenom blev många av tullarna värdebeständi något som näringen länge önskat. hade i samband med sitt förslag om övergång från vikttullar till värdetullar framhållit att många av värdetullarna borde kombineras med minimivikttullar. Annars var risken att tullskyddet skulle försämras vid fall av utpräglad lågprisimport. har dock lågprisskyddet begränsats till färskpotatis, matlök, gurka och tomater. När trädgårdsnäringsutredningen avlämnade sitt huvudbetänkande (SOU 1978:51) föreslog den en kombinerad vikt- och värdetull även för vissa snittblommor. Utredningen ansåg vidare att om en vikttull skulle bibehållas, måste denna med jämna mellanrum justeras för att upprätthålla ett oförändrat tullskydd. Någon sådan justering av tullarna har emellertid inte skett. Det innebär att inflationen i rask takt urholkar tullarna. Med hänsyn till utvecklingen har kombinationstullar på blomsterområdet givits förnyad aktualitet. Ett värdesäkrat och utökat tullskydd är nödvändigt om inte hela den svenska blomsterodlingen skall hotas av nedläggning, något som skulle få oönskade konsekvenser för sysselsättningen. Skulle vikttullarna bibehållas på snittblomsterområdet måste - som trädgårdsnäringsutredningen framhöll 1978 - dessa uppjusteras för att upprätthålla ett oförändrat tullskydd. Vi vill i detta sammanhang också erinra om att enligt uttalande i proposition 1979/80:175 skall berörda myndigheter särskilt noga följa importprisutvecklingen för vitkål för att kunna bedöma behovet av minimivikttull för denna produkt. Tyvärr har den nu utgående tullen för vitkål ej fått avsedd verkan. I vissa fall införs vitkål till till så låga priser att tullavgiften blivit lägre med värdetull än med den tidigare vikttullen. Däremot synes den kombinerade vikt- och värdetullen för lök ha medfört det behövliga minimiskydd som avsågs, och en kombinerad tull bör därför användas för flera varor, t. ex. vitkål och isbergssallad. Genom referat i tidningspressen vet vi att () begärde att regeringen skulle förelägga förslag till dylika tulljusteringar. Med tanke på trädgårdsföretagens svåra situation är det angeläget att ett sådant förslag föreläggs . Enligt vår uppfattning bör det lämpligen ske i samband med den proposition som i vår skall framläggas om trädgårdsnäringens främjande. föreslog betänkande (SOU 1978:51) att en speciell fond skulle tillskapas för marknadsfrämjande åtgärder inom trädgårdsnäringen. Enligt utredningens förslag skulle finan sieringen av fonden ske med budgetmedel, medel inom jordbruksprisregleringen och produktavgifter på såväl inhemska som importerade produkter. Den dåvarande jordbruksministern var dock i proposition 1978/79:136 inte beredd att då ta ställning till detta förslag. Han föreslog att fondfrågan skulle ytterligare övervägas och det framlagda förslaget överarbetats. Detta blev också beslut. Det fortsatta utredningsarbetet borde därvid främst inriktas på att skapa ett system med kollektiva marknadsfrämjande åtgärder. I betänkandet Ds Jo 1982:2 har trädgårdsnäringen gjort den översyn som en enhällig riksdag begärt. Utredningen har därvid lämnat förslag till tänkbara åtgärder för att minska de stora pris- och lönsamhetsvariationer som förekommer inom trädgårdsnäringen mellan olika år. Lagringsstöd för såväl korttids- och långtidslagring, stöd till industrileveranser, exportstöd och efterfrågestimulerande åtgärder föreslås bli de åtgärder som kan minska ryckigheten i prisbildningen och förbättra avsättningen av trädgårdsprodukterna. För att handha de föreslagna åtgärderna föreslår utredningen att det bildas en fond för marknadsfrämjande åtgärder och en ekonomisk förening som sköter verksamheten. Blomster-, Frukt- och Grönsaksfrämjandena har lagt ned ett framgångsrikt arbete för att popularisera svenska trädgårdsprodukter. De medel som främjandena disponerat har dock varit alltför begränsade. bedömer att en förbättring av främjandenas resurser skulle ge en betydligt ökad effekt åt verksamheten och mer rationellt verka för en stegrad efterfrågan på svenska trädgårdsprodukter. Verksamheten föreslås finansieras med avgifter på den svenska odlingen, med statsbidrag, genom avgifter från handeln med frukt, bär och grönsaker samt med importavgifter på prydnadsväxter inkl. plantskoleväxter. Den ovannämnda främjandeverksamheten skulle enligt utredningens förslag få en utökning av resurserna och därigenom ett mer omfattande och målinriktat arbete. Detta förslag har i huvudsak tillstyrkts av (), (), (), lantbruksstyrelsen, statens jordbruksnämnd och berörda länsstyrelser. Däremot har de remissinstanser som representerar importhandelsintressena helt eller delvis avstyrkt förslaget. Jordbruksministern har i budgetpropositionen och i ett frågesvar i sagt att en trädgårdsnäringsproposition skall framläggas i vår. Vi förutsätter att denna kommer att bygga på trädgårdsnäringsutredningens förslag om marknadsfrämjande åtgärder. Med tanke på trädgårdsnäringens svåra ekonomiska situation är det synnerligen angeläget att snabba och verkningsfulla åtgärder vidtas för att främja den svenska trädgårdsodlingen. Vi har redan tidigare berört nödvändigheten av att stärka och värdesäkra det av inflationen urholkade En annan angelägen åtgärd är att understödja marknadsfrämjande åtgärder inom trädgårdsnäringen. Liksom trädgårdsnäringsutredningen, , TRF, LRF och ovanstående näringsinriktade myndigheter, anser vi, att en fond för marknadsfrämjande åtgärder inom trädgårdsnäringen skyndsamt bör tillskapas. Det föreslagna marknadsorganet måste dock utformas så, att det uppfattas positivt av trädgårdsodlarna. Det är också angeläget att finansieringen av främjandena sker på ett rättvist sätt och genom ett friktionsfritt uppbördssystern. Den kommande livsmedelsutredningen synes i huvudsak endast komma att beröra jordbruksprodukterna. Enligt pressuppgifter omnämns trädgårdsprodukterna endast med en rad i utredningsdirektiven. Det har dock länge framställts som synnerligen angeläget att prissättningen på dessa produkter blir föremål för en ingående analys i olika handelsled. De utredningar som gjorts i detta syfte har haft en mycket begränsad räckvidd. redovisade i sitt betänkande Ds Jo 1982:2 vissa utredningar i syfte att få en ökad inblick i de olika distributionsvägarna från producenter till konsumenter. a. har statens pris- och kartellnämnd, SPK, sökt analysera prissättningen av de viktigaste svenska trädgårdsvarorna. I redovisningen framhöll SPK att prisökningen för de viktigaste svenska trädgårdsprodukterna har varit något kraftigare än ökningen i den allmänna prisnivån. Totala konsumentprisindex (KPI) ökade mellan 1970-80 , samtliga livsmedel ökade , medan de aktuella trädgårdsprodukterna ökade . De totala handelsmarginalerna har för de viktigaste trädgårdsprodukterna sammantaget varit i genomsnitt av konsumentpriset exkl. moms. Detta är högre än för övriga varugrupper. SPK har inte undersökt om marginalerna är kostnadsmässigt motiverade. En orsak till detta kan vara det procentpåslag som handeln tillämpar. Det innebär att samma procentuella marginal tas ut på konsumentpriset oavsett inköpspris. SPK redovisade vid presentationen av utredningen konsekvenserna av detta prissättningsförfarande. En undersökning hade visat, att svenska tomater då hade kostat . och importerade tomater . Skillnaden var alltså ca . När partiledet köpte in varorna var skillnaden bara . Eftersom både parti- och butiksleden tar ut samma procentuella marginal oavsett inköpspris, så förstärks skillnaden mellan de svenska och de importerade tomaterna. Ovanpå detta kommer så momsen, som verkar i samma riktning. Den ursprungliga skillnaden på . har på det här sättet genom prissättningssystemet tredubblats till . För avsättningen av trädgårdsprodukter är det synnerligen viktigt, att priserna inte onödigtvis fördyras på vägen mellan odlare och konsument. Det är därför angeläget att en mera djupgående utredning görs beträffande prissättningen av trädgårdsprodukter i olika handelsled. Detta borde enligt vår mening ske inom den livsmedelsutredning som skall starta sitt arbete. Grönsaker, frukt och bär har stor betydelse för en näringsriktig kost. Dessa produkter är därför ur näringsfysiologisk synpunkt synnerligen angelägna även av beredskapsskäl och borde därför jämställas med jordbruksvarorna. Med tanke på trädgårdsprodukternas näringsfysiologiska betydelse är det beklagligt att de inte ingått bland de varor som erhållit livsmedelssubventioner. Även härvidlag borde livsmedelsutredningen kunna framlägga förslag om hur man tekniskt skall gå till väga för att inte diskriminera denna näringsriktiga varugrupp. Ökad kontroll av importerade trädgårdsprodukter Den allmänna strävan från ansvariga myndigheters och näringsfysiologers sida att öka konsumtionen av frukt och grönsaker kan komma att motverkas om dessa produkter visar sig innehålla giftiga beståndsdelar. Effektiva åtgärder måste därför vidtas för att hålla halten av bekämpningsmedelsrester på en acceptabelt låg nivå. De svenska trädgårdsproduktena har uppfyllt denna målsättning, medan de importerade uppvisat förhållandevis många överskridanden av högsta godtagbar halt av bekämpningsmedelsrester. biföll en centermotion om ökad kontroll av importerade vegetabiliska livsmedel. Regeringen uppdrog åt livsmedelsverket att utreda och till regeringen inkomma med förslag om hur beslut om ökad kontroll av importerade livsmedel skall genomföras. uppdrag resulterade i en skrivning där verket bl. a. hävdade att en skärpning av importkontrollen enligt intentioner, för att den skall kunna sägas vara konkurrensneutral, bör åtföljas av en omläggning av kontrollen på inhemska vegetabilier till att gälla i princip varje parti och vara genomförd innan varan saluhålls. En utvidgad pesticidkontroll kommer att medföra ökade kostnader. Den utförda pesticidkontrollen har enligt verkets mening givit konsumenterna ett relativt gott skydd mot pesticidrester i importerade vegetabilier. Sett ur verkets synvinkel finns det andra angelägna behov av livsmedelskontroll, t. ex. ett effektivt genomförande av den allmänna livsmedelskontrollen i stort. Sedan livsmedelsverkets skrivelse remissbehandlats överlämnade regeringen skrivelsen till trädgårdsnäringsutredningen för beaktande i utredningsarbetet. I en särskild promemoria har trädgårdsnäringsutredningen redovisat ärendet och framlagt sina överväganden och förslag. Utredningen framhåller bl. a. att sedan riksdagsbeslutet har en omfattande utveckling skett på analysområdet. betydligt mer detaljerade analyser, som resultaten erhålls avsevärt snabbare. Förutsättningarna för att kontrollera bekämpningsmedelsresterna är därför bättre än . delar dock uppfattning att effektiva åtgärder måste sättas in för att hålla halten av bekämpningsmedelsrester på en acceptabelt låg nivå. Vissa skärpningar av kontrollen och bevakningen bör därför ske. Utredningen framhåller bl. a. att den prövning av bekämpningsmedlen som görs i och som har till uppgift att skydda konsumenterna för farliga bekämpningsmedelsrester i produkterna är synnerligen hård. Många bekämpningsmedel underkänns eller kommer inte ens till prövning på grund av de stränga krav som produktkontrollbyrån uppställer eller på grund av att preparatet i fråga inte anses nödvändigt i vårt land. Ett bekämpningsmedel som underkänns i får alltså inte användas av svenska odlare. Däremot kan medlet få användas i andra länder. Enligt utredningens mening kan det inte vara acceptabelt att tillåta import av produkter som innehåller några som helst rester av sådant farligt preparat. Utredningen förordar också en förstärkning av ansvariga svenska myndigheters insyn i andra länders odlingsförhållanden. Det gäller då främst hur odling sker, vilka bekämpningsmedel som används och vilka bestämmelser som gäller för användningen. resurser för sådana undersökningar är f. n. mycket begränsade. Enligt utredningens mening skulle en resursförstärkning för detta ändamål vara ett bra sätt att effektivisera pesticidkontrollen. Härigenom skulle bättre underlag erhållas för att ytterligare utveckla den riktade undersökningen av bekämpningsmedel. Det är enligt vår mening angeläget att man genom olika åtgärder söker förverkliga de intentioner som kom till uttryck riksdagsbeslut. Ett minimikrav är att ovannämnda förslag genomförs. Den riktade undersökningen av bekämpningsmedel bör också utvecklas och skärpas i minst den utsträckning som trädgårdsnäringsutredningen föreslagit. Ett problem som drabbat trädgårdsnäringen särskilt hårt är de höga oljekostnaderna. Stödet till energibesparande åtgärder har därför avgörande betydelse för näringens anpassning till den nya energisituationen. De energibesparande åtgärderna inom näringen har också stor spareffekt till förhållandevis låga kostnader. Liksom skett t. ex. i exportländerna och bör därför ökat stöd ges till energibesparande åtgärder inom trädgårdsnäringen. I annat fall kommer näringens konkurrenskraft att äventyras. Stödet till energibesparande åtgärder har inrymts i anslaget B 7. Bidrag till trädgårdsnäringens rationalisering m. m. Jordbruksministern anmäler att han avser att i senare sammanhang återkomma till detta anslag. I avvaktan på särskild proposition i ämnet beräknas ett förslagsanslag av 4 milj. kr. Om detta belopp inte höjs i den kommande propositionen, skulle det innebära att bidragen till energibesparande åtgärder minskas. Även vid en hård prioritering anser vi att en ökning av detta anslag är synnerligen motiverad. Angeläget är att stöd också kan ges till alternativ energi för att därmed minska trädgårdsnäringens och vårt lands oljeberoende. Det är också angeläget att trädgårdsnäringen får erforderliga investeringsmedel till lägsta möjliga ränta. t. ex. har för vissa lån räntesubventioner som uppgår till första året, andra året och tredje året. För att underlätta generationsskiften finns också i speciellt fördelaktiga lån för yngre trädgårdsodlare. föreslog lantbruksstyrelsen ett temporärt räntestöd till trädgårdsnäringen. Med tanke på den höga räntebördan är detta räntestöd nu ännu mer motiverat. Även har begärt att få samma förmånliga lån som vad har. Det är ytterst angelget att de svenska trädgårdsodlarna får lånevillkor och övriga stödåtgärder, som är likvärdiga med dem som exportländernas trädgårdsodlare erhåller. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer vi att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om 1. trädgårdsnäringens gränsskydd, 2. marknadsfrämjande åtgärder för trädgårdsnäringen, 3. utredning beträffande prissättningen av trädgårdsprodukter i olika handelsled, 4. åtgärder för att främja en näringsriktigare kost, 5. ökad kontroll av importerade trädgårdsprodukter, 6. ökade bidrag till energibesparande åtgärder, 7. bättre lånemöjligheter. () () () . () () () () () () () minab/gotab 1983 73430