mot · G602990 · 1983-01-24 00:00:00 — i m. fl. Livsmedelssubventioneringen i dess nuvarande form infördes för att dämpa konsumenternas kostnader för särskilt viktiga livsmedel, s. k. baslivsmedel. Det subventionerade beloppet tiodubblades i runda tal innan förslag om minskning 1981 första gången framfördes till . Främst beloppets storlek kom efter hand att ge anledning till en debatt om vilka varor som borde omfattas av subventioneringen. Ganska naturligt pekades på att subventioneringen styrde hushållens konsumtionsmönster. Den konsumtionsnivå som på detta något konstlade sätt uppnåddes mottogs självklart positivt också från jordbrukets sida. Härav följer att också jordbruket sett med oro på en minskad livsmedelssubventionering. Likväl har vi ansett att starka principiella invändningar bör göras då det i ett längre perspektiv är olyckligt med konstlade prisrelationer mellan producent- och konsumentpriser. En minskning eller avveckling av livsmedelssubventioneringen försvåras ju längre den pågår och i takt med beloppets växande storlek. Önskvärt vore att avvecklingen kunde ske då landets ekonomiska tillväxt är stark, då löneutvecklingen är tillfredsställande och då jordbruksnäringen har en sund ekonomisk utveckling baserad på en god produktionsbalans. Dessa förutsättningar som i och för sig skulle vara fördelaktiga då livsmedelssubventioneringen skulle minskas eller avvecklas föreligger inte och utgör självklart aldrig heller ett incitament för avveckling. Härav följer att om inte avvecklingen av livsmedelssubventioneringen görs av principiella skäl vid annat tillfälle kommer alltid åtgärden då den är mycket kännbar för konsumenternas ekonomi. I motsvarande grad kommer åtgärden också att drabba jordbrukarna som kan få ett minskat avsättningsutrymme för sina produkter. Moderata samlingspartiet vände sig redan vid subventioneringens införande mot denna reform såväl av principiella skäl som svårigheterna att avveckla densamma. Våra farhågor härvidlag har dess värre besannats. Då vi har tvingats till långtgående besparingar för att komma till rätta med vårt lands ekonomi har inte heller livsmedelssubventioneringen kunnat ställas utanför nedskärningen. Vi har i denna situation uttalat att livsmedelssubventioneringen bör avvecklas. Efter den föreslagna nedskärningen med 375 milj. kr. avsågs av den ursprungliga livsmedelssubventioneringen vara avvecklad. neringsnivån skulle då ha utgjort något . Vid denna nivå ansåg vi det av olika skäl vara lämpligt med ett uppehåll innan ytterligare nedskärning gjordes för att studier av eventuella förändringar i konsumenternas köpvanor liksom en analys av lantbrukets problem med minskad avsättning etc. skulle kunna företas. En ny situation har uppstått genom regeringens åtgärder, dels lämnade regeringen ett eget förslag till höjd livsmedelssubventionering om 230 milj. kr., dels lämnades ett av regeringen och kommunisterna gemensamt förslag om ytterligare 430 milj. kr. Skillnaden mellan moderata samlingspartiets uppfattning om lämplig nivå av livsmedelssubventioneringen och det nya belopp som genom samverkan mellan regeringen och kommunisterna har uppstått utgör följaktligen ca . Enligt vårt förmenande tål inte samhällsekonomin större kostnader till livsmedelssubventionering än storleksordningen , varför vi vidhåller vårt krav om en sänkning med 375 milj. kr. i förhållande till vad som gällde . Med denna inställning till lämplig subventionsnivå erhålls en spareffekt utöver de 375 milj. kr. vi själva föreslår med ytterligare 660 milj. kr. i anledning av regeringens och kommunisternas gemensamma åtgärder. Med stöd av vad i motionen anförts hemställs att beslutar att anslaget till livsmedelssubventioneringen uppförs under punkten C 3, Bilaga 11, med ett i förhållande till budgetpropositionen minskat belopp om . L. () i HANS () () (m) () () BO () () () minab/gotab 1983 73484