mot · G6021100 · 1983-01-24 00:00:00 — 1982/83: 1100 m. fl. En offensiv och framtidsinriktad energipolitik har avgörande betydelse för att förbättra vår ekonomi, öka sysselsättningen och värna om natur och miljö. Energin har i sig inget egenvärde. Dess värde ligger i de nyttigheter som vi kan åstadkomma genom att använda energi. Då nästan all energiproduktion medför stora kostnader och en belastning på natur och miljö, måste det vara en primär målsättning att använda all energi så effektivt som möjligt. De ur alla synpunkter bästa energiinvesteringarna är i de flesta fall investeringar som syftar till att bruka energi bättre. Energi kan aldrig förbrukas, men måste alltid ha en viss minimikvalitet för att kunna brukas till avsett ändamål. En medveten hushållning med energikvalitet är en viktig förutsättning för att bruka energi bättre. Några av de offensiva satsningar som konkret redovisar i motionen är: Bättre utnyttjande av inhemska bränslen, vilket minskar behovet av kol. Bättre brukande av tillgänglig elkapacitet, som drastiskt kan minska vårt behov av olja. Bättre tillvaratagande av jordbrukets möjligheter för energiproduktion. Bättre och mer flexibla fjärrvärmesystem, som möjliggör lägre vattentemperaturer och ökat bruk av alternativ energi, samt utnyttjande av lokala energikällor. Bättre och effektivare energihushållning i befintlig bebyggelse genom att både fastighetsägare och boende får nytta av de kostnadsbesparingar som effektiv energianvändning innebär. Bättre och effektivare utnyttjande av solenergi, vilket minskar vårt behov av kol och olja. Bättre utformat samhällsstöd till angelägen utveckling av energiteknik och distributionssystem för bl. a. inhemska bränslen. Ett fullföljande av denna politik kommer att ge tiotusentals nya arbeten, markant förbättra vår bytesbalans, stärka industri, skogs- och jordbruk, förbättra miljön och ge en trygg och säker energiförsörjning. Med denna energipolitik kan vi komma ifrån de låsningar tidigare socialdemokratiska regeringar skapade utifrån sina felaktiga bedömningar av elbehovets utveckling. Enligt mening kan kravet på en allsidig välfärd innefattande såväl goda ekonomiska levnadsbetingelser som en god livsmiljö bäst tillgodoses i ett decentraliserat samhälle. Energipolitikens inriktning har en avgörande inverkan på samhällsutvecklingen. Den koncentrationsinriktade energipolitik som socialdemokraterna tidigare bedrev och på nytt gör sig till tolk för förstärker övriga centraliseringstendenser i samhället och därmed misshushållningen med tillgängliga resurser. Energipolitikens inriktning måste vara att skapa ett decentraliserat energisystem baserat på utnyttjande av i huvudsak inhemska förnybara energikällor och en effektiv användning av tillgängliga resurser. Då får vi de bästa förutsättningarna för att kunna tillgodose kraven på resurshushållning, ekologisk balans, god miljö, hög säkerhet, försörjningstrygghet, ökad sysselsättning samt en stärkt ekonomi. Stimulans av småskaliga energisystem ger vidare medborgarna bättre möjligheter till inflytande och kontroll över energisystemen. Från sida har vi vid upprepade tillfällen, senast i motion 1982/83:112, understrukit betydelsen av en decentralistisk inriktning på energipolitiken. De energipolitiska beslut som togs 1976-1982 av regeringen under ledning har inneburit att den tidigare centralistiska och koncentrationsinriktade socialdemokratiska energipolitiken successivt förändrats. Från att ha haft en energipolitik som medförde ett storskaligt, känsligt energisystem med stort utlandsberoende fick vi en energipolitik som successivt inriktades på att forma ett decentralistiskt energisystem byggt på den allsidighet som ett system med bättre energihushållning och utnyttjande av olika inhemska energikällor innebär. De förslag som framlades efter folkomröstningen fullföljde krav på åtgärder för resurshushållning, avveckling av kärnkraften och minskat oljeberoende. Vidare har kommunerna bl. a. ålagts att ta fram energiförsörjningsplaner. Lagen om den kommunala energiplaneringen skärptes. Ojeersättningsplaner har upprättats osv. Vi måste dock gå vidare och ta ytterligare steg för att uppnå de mål som fastlagts i de energipolitiska besluten . Målsättningen att på ett miljövänligt sätt styra över energisystemet mot användning av förnybara energikällor är för sitt förverkligande beroende av en medveten hushållning i energianvändningen. En effektiv energianvändning förutsätter i sin tur bl. a. hushållning med energikvalitet. Vi måste kort sagt bruka bättre i stället för att förbruka mer. Industrisektorns volymexpansion behöver inte förutsätta en ökad energianvändning. Det mest förskräckande exemplet är kärnkraftssatsningen, där följderna av socialdemokraternas tro på en exponentiell utveckling av elan vändningen medfört att vi nu har en mycket stor elproduktionskapacitet utan att vi för den skull gynnat den industriella utvecklingen. Från sida kan vi inte acceptera den återgång till centralistiskt och storskaligt inriktad energipolitik som präglar budgetpropositionen. Enligt vår mening bör med skärpa uttala att de riktlinjer för en decentralistiskt inriktad energipolitik med en medveten resurshushållning, som fastlagts i regeringsställning, skall gälla även i fortsättningen. I det nuvarande ekonomiska läget är det nödvändigt att åtgärder vidtas som förbättrar tillväxten i ekonomin. Investeringar på energiområdet har mycket goda möjligheter att skapa nya jobb och generera en uppgång i ekonomin. De mest näraliggande möjligheterna att skapa nya arbetstillfällen är satsningar på att utnyttja inhemska bränslen såsom t. ex. skogsavfall och torv. Sådana satsningar får vidare en direkt påverkan på vår bytesbalans genom bl. a. minskat behov av import av olja. Vi underströk senast i motion 1982/83:112 vikten av att stimulanser ges i syfte att öka användningen av dessa energislag och såg med tillfredsställelse det ökade stödet i syfte att få till stånd förbränningsanläggningar för torv. Socialdemokraternas djupt avoga inställning till användning av skogsavfall för energiändamål är däremot mycket oroande. Tillsammans med torv är skogsenergi det inhemska bränsle som snabbast kan ersätta olja. Tillgången på skogsbränsle för energiändamål är mycket god. Med dagens metoder kan ca 13 miljoner m3f energived tas fram utan att detta inkräktar på skogsindustrins behov. Omkring 1990 kan tillgången på skogsbränsle beräknas ha ökat från ca 13 miljoner m3f till ca 28 miljoner m3f genom att nya för uttag av energived anpassade metoder har hunnit utvecklas. En sådan ökad användning av skogsråvaror för energiändamål innebär - som vi från sida upprepade gånger framhållit att tillgången på råvara för skogsindustrin ökar genom att vi bättre tar till vara tillgänglig skogsråvara. Rätt utnyttjade kan således våra tillgångar på skogsbränsle kraftigt begränsa importen av kol och olja. Utnyttjande av inhemsk skogsenergi skapar många nya sysselsättningstillfällen. För att tillvarata 1000 m3f har beräknats att hanteringen i alla led motsvarar en arbetsinsats på ett årsverke. Utnyttjande av skogsavfallet för energiändamål skulle således till 1990 kunna ge ca 25 000 nya jobb. Målsättningen energipolitiska beslut var också att vi skall ha fått minst 50000 nya årsarbeten genom den ökade användningen av torv och skogsråvara för energiändamål. Den socialdemokratiska energipolitiken innebär en uppenbar risk för att denna målsättning äventyras. Utnyttjande av inhemska bränslen för i första hand uppvärmning skapar således stora sysselsättningsmöjligheter. Den socialdemokratiska politiken innebär ökade risker för att vi får ett fortsatt stort beroende av importerad energi. Olja och kol är importerade bränslen som kräver relativt små arbetsinsat 1* 1982/83. ser vid hanteringen inom landet. Import av olja och kol är således en import av arbetslöshet eftersom vi då inte kan utnyttja våra inhemska energitillgångar och därmed ge många människor arbete. Tillgången på inhemska bränslen är som ovan framgått mycket god. Det finns dock stora avsättningsproblem. En fungerande marknad för inhemska bränslen måste byggas upp. Det är stora problem att finna avsättning för all tillgänglig skogsråvara för energiändamål. I producentledet kan pellets/briketter av växande råvara (biomassa) samt torv och sopor tillverkas till kostnader som är konkurrenskraftiga gentemot olja. Energivärdet i pellets/briketter motsvarande olja (dagspris ca /m3) kan tillverkas till ett marknadspris av . är volymen för transport av pellets/briketter ungefär dubbelt så stor som transportvolymen för olja. För flis är exempelvis transportvolymen 1213 gånger så stor. En intensiv forskning och produktutveckling har skett vad gäller system för utrustning som rör förbränning av biobränsle inkl. briketter, pellets och pulver. Brännare och pannor torde vara färdigutvecklade inom något eller för en allmän användning. Enligt vår mening har staten, landstingen och kommunerna ett stort ansvar att pröva olika lösningar, och vi förordar att stödet till förbränningsanläggningar även skall gälla eldningsanläggningar för skogsbränslen, andra biobränslen och sopor. Kan vi få fram den teknik och utrustning som gör användning av förädlade skogsbränslen och gas utvunnen från torv tillgänglig för villaägare i mera allmän omfattning liksom medelstora bränsleförbrukare såsom t. ex. sjukhem, skolor, småindustrier, flerfamiljshus m.fl., får vi ett ekonomiskt fördelaktigt alternativ till oljan vad gäller uppvärmning. En sådan utveckling kan bryta utvecklingen mot en alltmer omfattande eluppvärmning av fastigheter som är ett hot mot våra möjligheter att avveckla kärnkraften i enlighet med folkomröstningens resultat. Energiinvesteringar inom skogsbruket kan således ge betydande sysselsättningsmöjligheter. Även jordbruket kan på flera sätt bidra till att förbättra energiförsörjning och sysselsättningsläge. Exempelvis kan ökad odling av kvävebindande grödor, odling av energigrödor, metanjäsning m. m. ge icke obetydliga tillskott till energiförsörjning. Jordbrukets betydelse för energiförsörjningen diskuteras i en annan motion från centerpartihåll. En sådan satsning på energiproduktion inom jordbruket skulle ge ett betydande sysselsättningstillskott. Det mest påtagliga bidraget på kort sikt till landets energiförsörjning kan omfattande odling av energigrödor ge. I första hand gäller det spannmål och odling av sockerbetor för etanoltillverkning och raps för tillverkning av rapsolja för motorbränsle. Både etanol och rapsolja i väl avvägd inblandning kan användas i betydande kvantiteter utan nämnvärda förändringar av motorer och distributionssystem. Detta innebär att några omfattande investeringar inte är nödvändiga utan möjligheterna att utnyttja råvaran för livsmedelsproduktion kvarstår. Det är därför förvånande att regeringen i budgetpropositionen föreslår en kraftig höjning av skatten på etrar av såväl etanol som metanol. Såvitt vi kan bedöma är propositionens beräkning av skattebortfallet med nuvarande skatteregler grovt överskattat. En mer realistisk bedömning av bortfallet är ca 80milj. i stället för 100 milj. kr. Regeringens förslag innebär en uppenbar risk att strävandena att minska användningen av oljeprodukter försvåras. Enligt vår mening bör i stället produktionen och användningen av motoralkoholer stimuleras. Etanol och metanol producerad på inhemsk förnybar råvara bör därför vara skattefri. Metanol och etanol samt alla högre alkoholer och etrar av metanol och etanol bör ha en med bensin per energienhet likvärdig beskattning. Detta förslag begränsar skattebortfallet till ca 30 milj. Vi förutsätter att regeringen i kommande förslag till energibeskattning av drivmedel utgår från en per energienhet likvärdig beskattning, med undantag för etanol och metanolbaserad inhemsk råvara, som bör vara skattefri. I detta sammanhang vill vi framhålla att de svenska skiffrarna inte bör användas för energiändamål med de kraftiga miljöstörningar nuvarande teknik ger upphov till. Satsningen på inhemska bränslen får dessutom även stora regionalpolitiska effekter. Nytillkommande arbetstillfällen lokaliseras i mycket stor utsträckning till regioner med en sviktande arbetsmarknad. Huvuddelen av tillkommande arbetstillfällen skulle komma skogslänen till godo. Satsningar på energiinvesteringar är också svensk industris största möjlighet att få nya marknadsandelar. Bortsett från kärnkraftsområdet torde export av energiutrustning och energiteknik kunna ge stora fördelar för svensk industri om man bestämmer sig för att satsa på utveckling av teknik för utnyttjande av alternativa energikällor. Grundläggande för energipolitik är hushållning med tillgängliga resurser. Energiförsörjningen måste i det längre perspektivet tillgodoses genom utnyttjande av förnybara energikällor och en effektiv användning av tillgängliga resurser. Detta innebär också en strävan att inte använda mer högvärdig energi än vad varje situation kräver. I det korta perspektivet är fortfarande den väsentligaste energikällan energisparande. i regeringsställning satsades stora resurser på att få till stånd ett kraftigt sparande av energi. En tioårig energisparplan lades fast med målsättningen att spara . Målsättningen i energisparplanen att spara i bostäder och lokaler har uppfyllts. Det kan inte nog understrykas att denna verksamhet inte får förkvävas genom införande av central kontroll och missriktat byråkratiskt tvång. Den f. n. goda tillgången på energi får inte förleda statsmakterna att i en strävan att ersätta olja - stimulera en ohämmad övergång till el med krav på nya storskaliga projekt för att tillgodose det efter hand stigande elbehovet. Såsom redovisas i budgetpropositionen förväntas en accelereran de ökning av övergång till eluppvärmning i småhus. Denna utveckling kan innebära en kraftig misshushållning med tillgängliga resurser. Bättre brukande av tillgänglig elkapacitet Många har en föreställning om att övergång från olja till el alltid sparar mycket olja. I verkligheten kan denna utveckling innebära att en stor eleffekt låses upp som mycket litet olja ersätts. Om inte åtgärder mycket snabbt vidtas för att effektivisera vårt sätt att ersätta olja med el, så kommer onödiga investeringar att kosta elkonsumentema miljarder . För bostadsuppvärmning krävs mycket varierande effekt (kapacitet) beroende på utetemperaturen, vindförhållanden m. m. För varmvattenproduktion behövs av den effekt som krävs för uppvärmning under kalla vinterdagar. I ett välisolerat och tätt hus är ändå energiförbrukningen för tappvarmvatten ungefär lika stor som för uppvärmning räknat per normalår. Av detta framgår att stor del av effekten för uppvärmning används bara och motsvarar därför en mycket liten energimängd. Utbyggnaden av elnätskapacitet kostar stora pengar. investeringsbudget domineras av kostnader för utbyggnaden av elnätet, över 1,7miljarder /84. Elnätet måste dimensioneras efter den kapacitet som behövs den kallaste vinterdagen. Det borde vara en självklarhet att inte låsa upp och slösa bort denna kapacitet i toppeffekter som ger en mycket liten oljeersättning. För att utnyttja elkapaciteten optimalt och ersätta så mycket olja som möjligt, måste ett jämnare utnyttjande av elströmmen ske. Man bör undvika att använda elström för kortvariga stora effektbehov. För att styra detta måste eltaxan efter hand ansluta bättre till den faktiska kostnaden för aktuell elströmsleverans. Det krävs en vidareutveckling av den kostnadsanpassade taxa som m.fl. har börjat att tillämpa. Utbyggnad av flexibla fjärrvärmenät, anpassade till låga driftstemperaturer, i därför lämpade tätortsområden är enligt mening en riktig framtidsinvestering och ger möjligheter till en effektiv användning av tillgänglig energi. Det kan dock inte nog betonas vikten av att tillkommande fjärrvärmeanläggningar redan från början ges den utformning att de passar för alternativ energiproduktion. Målsättningen med fjärrvärmeutbyggnaden måste vara att öka handlingsfriheten och möjligheterna att använda billig miljövänlig energi. Utvecklad värmepumpsteknik, lägre vattentemperaturer kommer att möjliggöra lönsamma satsningar på solenergi . Fjärrvärmenät som inte fyller kraven på anpassbarhet till nya energiformer kommer sannolikt inte att kunna konkurrera med fastighetsanknutna upp värmningsalternativ och kommer därför att av den enskilde fastighetsägaren upplevas som en låsning till ett alltför dyrt uppvärmningsalternativ. Detta kommer att skapa motsatsförhållande och leda till besvärande dubbelinvesteringar. Rätt utformad kommer fjärrvärmen att kunna utnyttja även fastighetsanknuten spillvärme och ha möjligheter att minimera förluster i kulvertsystem m.m. så att konkurrenskraften i allmänhet blir god. anser det därför väsentligt att riktlinjerna för stöd till utbyggnad av fjärrvärmenät enligt proposition 1982/83: 50 omprövas enligt de riktlinjer som anges i denna motion och motion 1982/83:112. Energihushållning i befintlig bebyggelse Regeringen har i budgetpropositionen aviserat bestämmelser om obligatorisk besiktning av alla fastigheter med möjligheter att ålägga fastighetsägarna att vidta lämpliga energisparåtgärder. En sådan hård styrning av energisparåtgärderna i befintlig bebyggelse innebär såväl stora risker för en kostnadskrävande byråkratisering som en omfattande passi visering av fastighetsägarna. Det kan konstateras att egnahemsägare, som direkt har fördel av att vidta energisparåtgärder, har gjort det i mycket stor omfattning. Resultatet skulle inte ha blivit bättre genom central styrning, men kostnaden blivit betydligt högre. Ett problem är att många hyresvärdar inte kan påräkna någon ekonomisk fördel av energisparåtgärder. De löper t. o. m. ibland risken att inte ens få täckt sina kapitalkostnader. Det är också i denna typ av flerfamiljshus som eftersläpningen av energisparåtgärder är störst. Det är viktigt att både hyresvärdarna och hyresgästerna har ekonomisk fördel av att hushålla med energin. Principerna för hyressättningen måste anpassas efter detta. Eftersom dagens bränslepriser möjliggör många lönsamma investeringar i hushållning och återvinning skulle detta på ett aktivt sätt stimulera energisparverksamheten och öka sysselsättningen inom hela byggsektorn. anser att detta är ett långt effektivare sätt än ökad central styrning och att såväl hyresgäster som hyresvärdar har fördel av detta. Energiförsörjningen måste i det långa perspektivet tillgodoses genom utnyttjande av förnybara energikällor och en effektiv hushållning och användning av tillgängliga resurser. Effektiviteten vid utnyttjande av såväl bränslen som el har hitintills varit en alltför försummad faktor i energipolitiken. Allmänt gäller att t. ex. värmepumpar, solvärme och spillvärme utnyttjas effektivare ju lägre temperatur som erfordras i värmesystemen. Lågtemperatursystem är nödvändiga om vi på ett effektivt och lönsamt sätt skall kunna utnyttja de alternativa energikällorna i t. ex. fjäirvärmesystemen. måste vi som en effektivisering av energi- och effektanvändningen sker styra över energianvändningen mot inhemska energislag för att minska vårt stor oljeberoende. En massiv övergång till kol som socialdemokraterna uppenbarligen eftersträvar är ingen lösning eftersom även kolet måste importeras. Vi måste i stället se till att ta tillvara de stora resurser av inhemska bränslen, t. ex. torv och skogsavfall, som finns och utnyttja dessa tillgångar för värmeproduktion i första hand. Ett uppenbart hot mot strävandena att få till stånd denna utveckling är den stora elproduktionskapacitet som f. n. finns. Ersätts olja med el i en stor omfattning finns stor risker för att beslutet om avveckling av kärnkraften försvåras eller förhindras. Av budgetpropositionen framgår att något utrymme för byggande av ny elproduktionskapacitet i form av mottrycksproduktion inte finns. kan även detta innebära svårigheter att genomföra avvecklingen av kärnkraften. Kraftföretagen bedömer att elbehovet 1985 är ca 114TWh inkl. förluster (prognos). Denna prognos ligger nära vad vi från 1975 bedömde att utvecklingen skulle bli. Detta kan jämföras med kraftföretagens prognos på för elanvändningen 1985 en prognos som i alltför hög grad fick styra energipolitiska beslut. Skillnaden i prognoserna är ca - mer än hela kärnkraftsprogrammet. Den felaktiga bedömningen av elbehovets utveckling, som socialdemokratiska regeringen gjorde, har medfört att elströmmen måste avsättas till ändamål där mer lågvärdiga energikällor i stället bör användas. Därigenom riskerar de alternativa energikällorna, som torv, skogsavfall, halm, sopor etc. att konkurreras ut. Det kan således enligt vår mening inte accepteras att olja ersätts med el för uppvärmning på det sätt som förutsätts i budgetpropositionen. I en kortsiktig överskottssituation bör inriktningen vara att exportera mera el. Vi förutsätter att de kommande förslagen om styrmedel på energiområdet ges en sådan inriktning som stimulerar energihushållning samt användning av inhemska bränslen för uppvärmning i stället för el, kol och olja. Det energipolitiska beslutet innebar också en satsning utan tidigare motstycke på såväl energihushållning som introduktion, forskning och utveckling av alternativa energikällor. Under socialdemokratins tidigare regeringsinnehav hade praktiskt taget allt utvecklingsarbete blivit eftersatt när det gäller att utnyttja olika former av skogsenergi, torv, sol och vind. satsar mer än något annat land i världen räknat per person på forskning kring de förnybara energikällorna. Större delen av dessa insatser görs för att få fram teknik för att utnyttja energikällor som sol, vind, torv och biomassa. Stora resurser satsas också för att få fram miljövänlig teknik för kol och för energibesparing i industri och bostäder. Det är dock en självklarhet att ytterligare insatser måste göras. Framför allt vill vi här understryka det icke obetydliga tillskott till vår energiförsörjning solen rätt utnyttjad kan ge. har en yta på . På denna yta infaller ungefär 3 000 gånger så mycket solenergi som behövs för uppvärmningsändamål. För att kunna utnyttja denna energi måste solenergin omvandlas till t. ex. värme. I denna process kan vi räkna med en verkningsgrad på . Utgår man från denna verkningsgrad så kan konstateras att behövlig solfångaryta är ungefär l%c av yta. När man på allvar för fem till började utveckla teknik för att utnyttja solenergi i utgick man i första hand från vad som gjordes i utlandet och importerade den tekniken till . Den tekniken var anpassad till helt andra klimatförutsättningar än . Detta är en av anledningarna till att flera solenergiprojekt haft stora problem när det gäller utnyttjandet av solenergi. finns det teknik som är resultat av helt svenska tankegångar och bygger på svensk teknik och materialutveckling. Denna teknik skiljer sig markant från den teknik som utnyttjas i utlandet. Solfångaren betraktas inte som en separat del av huset, utan som en integrerad del av huset. Målsättningen är att det skall var lika enkelt och naturligt att bygga en solfångare som att bygga ett tak. Denna solfångare fungerar också som tak, den ger klimatskärm dvs. regnoch vindskydd och kan bära sig själv mellan de balkar som finns i takkonstruktionen. Med denna teknik är det möjligt att höja verkningsgraden på solfångarna som kostnaderna minskar till en bråkdel. Dessa radikalt sänkta kostnader gör att solenergin under vissa förutsättningar kan vara ett ekonomiskt vettigt alternativ. All värmeförsörjning kräver omfattande investeringar. När investeringar är gjorda övergår de till att vara en fast kostnad och nya uppvärmningsalternativ har att konkurrera mot den kvarvarande rörliga kostnadsdelen. Solenergin kommer med den här nämnda tekniken i första hand att vara intressant som basenergi för att få en fördelaktig fördelning av kapitalkostnaderna. Solenergin kommer alltså att konkurrera med kolet.