mot · G70274 · 1983-11-14 00:00:00 — Motion 1983/84:74 Per m. fl. Ett nationellt mikroelektronikprogram (prop. 1983/84:8) Regeringen föreslår i proposition 1983/84:8 vissa åtgärder för att främja mikroelektronikens utveckling. Ett nationellt mikroelektronikprogram föreslås introducerat. Allmän enighet torde föreligga om det angelägna i att svensk industri med sitt traditionellt höga kunnande förmår göra sig gällande på mikroelektronikområdet. Till inte obetydlig del är detta redan fallet. Det förslag till nationellt mikroelektronikprogram som regeringen nu presenterar är av allt att döma av begränsad betydelse för att stimulera till ytterligare industriell expansion inom denna sektor. Propositionen ger intryck av att vara mer motiverad av behovet att visa initiativkraft på andra områden än traditionella krisindustrier än av någon mera djupgående insikt om de faktorer som ytterst avgör industrins förmåga att hävda sig i internationell tävlan. Avgörande för svensk industris framgångar på den avancerade teknikens område är ett antal fundamentala faktorer. En tillräcklig lönsamhet som gör det möjligt att satsa på forsknings- och utvecklingsarbete inom företagen är härvid särskilt viktig. Av lika stor betydelse är att vårt land förmår att utveckla de grundläggande förutsättningarna för kunskapssökande och forskning. En skola byggd på kvalitet och ett forskningsklimat som stimulerar nytänkande är av central betydelse. Till dessa allmänna förutsättningar för kvalitativa framsteg skall i fråga om avancerad teknik läggas nödvändigheten av att ta till vara vad den innovativa processen skapar. Motsträvigheten gentemot nya tekniker har såväl bland politiker som fackliga företrädare varit av en omfattning som verkat direkt avhållande på nya framsteg. Förslag om beskattning av datorer verkar i samma riktning. På etermedias och kabelteknikens områden har denna allmänna motsträvighet fått direkta förbudsformer. Genom sådana åtgärder förhindras uppkomsten av den spontana hemmamarknad som av tradition är av sådan betydelse för industriell utveckling. En större frihet för media i vårt land skulle automatiskt innebära väsentliga utvecklingsvinster också på den avancerade teknologins område. från dessa utgångspunkter framstår regeringens förslag till nationellt mikroelektronikprogram som missriktat. Det som behövs för framgångsrik utveckling inom elektronikens område är inte en industripolitik som stöder vissa företag, styr investeringar eller på annat sätt försöker planera vårt land tillbaka till snabb industriell expansion. Det finns goda skäl att tro att sådana insatser skulle misslyckas, eftersom det här är en fråga om anpassning av företag och organisationer till produkter och marknader. Detta kan inte i grunden ske genom politiska beslut, utan är beroende av enskilt initiativtagande och framtidstro. Det som behövs är en ny industripolitik, inom denna sektor såväl som inom andra, med syfte att skapa starka förutsättningar för effektiva företag. Vi vill för vår del - utöver allmänna åtgärder av detta slag - satsa på utbildning och grundforskning. Den målinriktade forskningen som STU föreslås bli ansvarig för är av ringa betydelse jämfört med de långsiktiga resultat som en gedigen grundforskning kan säkerställa. De 24 milj. kr. regeringen föreslår för programmet Industriell utveckling ställer vi oss direkt avvisande till. Motiveringen att enskilda företag inte förmår bära de nödvändiga kostnaderna är knappast hållbar. 24 milj. kr. kan under sådana omständigheter göra liten nytta. Om regeringens avsikt är att kraftigt förstärka stödet senare innebär å andra sidan den nu presenterade propositionen att förutsätts fatta beslut om ett långsiktigt åtagande vars omfattning det ligger utanför möjlighet att bedöma. Det förefaller av STU:s bakomliggande utredning troligt att det i förlängningen av det nu presenterade programmet ligger en större satsning på utveckling av mikroelektronik som vissa andra länder redan genomgått. Vi kan bara konstatera att om det är det som föresvävar regeringen är sådana försök med största sannolikhet dömda att misslyckas. Andra länder har ett sådant försprång att det knappast är möjligt att hämta in med den typ av insatser som regeringsprogrammet sätter sin tillit till. Vi vill som nämnts i stället för de fyra delprogram regeringen nu vill introducera genomföra insatser inom fortbildning och grundforskning som en reguljär icke programbunden verksamhet. Delprogrammet Utbildning bör såvitt detta avser fortbildning av lärare genomföras inordnat under UHÄ:s ansvar. I fråga om grundforskning är vi av uppfattningen att för detta ändamål tillgängliga resurser först och främst bör tillföras högskolans fasta forskningsorganisation. Hur resurser av detta slag skall organiseras är emellertid svårt att exakt avgöra. Regeringen bör därför återkomma i samband med den forskningsproposition som aviserats till den kommande våren med förslag i denna del. Omfattningen av förslagen bör ligga på åtminstone det dubbla mot den grundforskningsambition som den nu aktuella propositionen ger uttryck för. Insatserna bör finansieras genom omfördelning inom den totala forskningsverksamheten. Resurser bör först och främst tas från den alltför omfattande sektoriella forskningen Med hänvisning till vad som ovan framhållits hemställs 1. att avslår regeringens förslag till nationellt mikroelektronikprogram , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om fortbildning, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om den grundläggande forskningen. () () () ()