mot · G6021100 · 1983-01-24 00:00:00 — Investeringar som låser fast oss i ett alltför omfattande kolberoende kommer i hög grad att försena utvecklingen av teknik för billig solenergi, då den kommer att i hög grad får konkurrera med enbart kolets bränslekostnad. kan många och lönsamma investeringar göras i värmepumpsteknik, lägre driftstemperaturer och energihushållning. Detta främjar en satsning på billig solenergi och bör därför prioriteras långt före satsning på koleldning. En djärv framtidssatsning på billig solenergi bör ge ett försprång i kunskap och produktionsteknik som kan betyda mycket för att förbättra vår ekonomi och sysselsättning. I något avseende står de energikällor som utvecklats och i huvudsak utnyttjas i motsats till våra strävanden att skapa en god miljö. av kärnenergi är ett fruktansvärt hot mot människor och miljö. Användning av olja och kol innebär påfrestningar på såväl naturmiljö som ekonomi. En ohämmad exploatering av vattenkraften riskerar att förstöra stora miljövärden. Vattenkraften är tillsammans med skogsråvara och torv de energikällor som sannolikt kan ge de största bidragen till vår energiförsörjning förutsatt att vi tar hänsyn till kraven som en god miljö ställer. Den fortsatta utbyggnaden av vattenkraften måste vara försiktig och miljöanpassad. Det är viktigt att ta till vara de tillskott de små vattenkraftverken och vad effektiviseringar och utbyggnad i redan exploaterade älvar kan ge. kan således inte acceptera att en exploatering sker av de fyra outbyggda, stora älvarna och förutsätter att de riktlinjer som beslutats för vattenkraften ligger fast. Såsom vi senast framhöll i motion 1982/83:112 innebär de forcerade kolprogram som socialdemokraterna vill genomföra såväl betydande ekonomiska risker som miljörisker. Kol är en importerad energikälla som endast bör utnyttjas när övriga inhemska möjligheter uttömts. Samhällets åtgärder bör som ovan framhållits inriktas på att stödja inhemska bränslen, värmepumpar etc., inte ökad användning av kol. Det innebär att prisrelationerna måste vara sådana att inhemsk energi gynnas i förhållande till importerade bränslen. Priset på kol skall således relateras till torv och skogsavfall, inte till olja. Vi förutsätter att kommande förslag om energibeskattningen har denna inriktning och inte gynnar kolintroduktionen på bekostnad av inhemska bränslen. På är det vidare sannolikt att kol till betydande del kommer att utnyttjas i flytande form, där reningsprocessen ägt rum innan kolet förbränns. Omfattande investeringar i kolanvändning bör anstå tills vi fått bättre teknisk och ekonomisk kunskap om hur flytande, renat kolbränsle kan användas i befintliga oljeanläggningar. Den nuvarande socialdemokratiska regeringspolitiken, med en omfattande satsning av kol på bekostnad av utnyttjandet av inhemsk energi, riskerar att leda till stora ekonomiska felsatsningar. Till yttermera visso skall nu investeringarna i kolanläggningarna ske utan att en nödvändig närmare precisering av miljökraven för kolanvändning lagts fast. Uppenbarligen i brist på något egentligt miljöintresse hänvisas nu till kommande utredningsförslag. Det bristande intresset för miljön som socialdemokraterna visar är uppseendeväckande men inte oväntat med tanke på partiets agerande när man tillsammans med avvisade mittenregeringens förslag till skärpta miljökrav. Enligt vår mening bör därför regeringen presentera förslag om skärpta miljökrav för användning av kol i syfte att bl. a. minska utsläppen av svavel. Det är en nödvändighet att användningen av olja av både ekonomiska och miljöskäl kraftigt minskas. Nedgången i användningen av olja har varit mycket betydande som en följd av bl. a. de åtgärder som vidtagits i regeringsställning och den internationella prisutvecklingen. I budgetpropositionen föreslås en ytterligare höjning av den särskilda avgiften på olja med /m3. Priset för eldningsolja 1 är f. n. ca /m3. Priset höjdes drastiskt genom delvalveringen och ligger väsentligt högre än den 2-procentiga realprisutveckling som uttalat sig för. Det är därför inte rimligt att ytterligare fördyra oljan genom en höjning av oljeavgiften. Vi yrkar således avslag på förslaget att höja oljeavgiften med /m3. De åtgärder som föreslås finansierade genom avgiften bör i stället finansieras av oljeersättningsfonden. I en annan motion från centerpartihåll har även påtalats vikten av att justera bestämmelserna för oljelagring så att övergången från olja till användning av andra inhemska bränslen stimuleras. Enligt mening borde det har varit möjligt att med en målmedveten politik avveckla kärnkraften om avvecklingen inletts tidigare och innan beroendet blev alltför stort. Av miljö- och säkerhetsskäl borde politiken ha inriktats för detta. I likhet med alla andra partier har förklarat sig berett respektera det utslag folkomröstningen gav. Mot denna bakgrund skall kärnkraftsavvecklingen utgå från att högst tolv reaktorer byggts och drivits längst . Enligt beslut kan inte värmereaktorer och bridreaktorer komma i fråga. inriktar sitt arbete för kärnkraftens avveckling på att stimulera energihushållning och utvecklandet av alternativa energikällor. Vår strävan är att inga bindningar, utöver dem som folkomröstningsutslaget föranleder, skall ske till kärnkraft. Detta har bl. a. inneburit att: avslogs vattenfallsverkets ansökan att bygga en 800 kV-ledning från Forsmark av bl. a. miljö- och hälsoskäl. Staten har avstått från att ställa sig som garant för en hetvattentunnel från Forsmark (tredje aggregatet) till . Därmed är det nu sannolikt att detta kärnkraftsprojekt aldrig kommer att realiseras. energiförsörjning kommer sannolikt att lösas enligt de riktlinjer förordat främst med utnyttjande av stora värmepumpar. har i krävt ett förbud mot uranbrytning och prospektering enbart efter uran i . Även om brytning av uran i f. n. inte är aktuell så bör enligt vår mening ett lagfäst förbud införas i syfte att förhindra att något ytterligare led i kärnbränslecykeln utförs inom landet. Ett lagfäst förbud mot att exportera kärnkraftsreaktorer och reaktorteknologi bör dessutom införas. Enligt vår uppfattning kan inte någon garanti erhållas för att civilt utnyttjande av kärnkraften inte leder till militär användning. Att motverka kärnvapenspridningen måste vara en av de viktigaste uppgifter har i det internationella arbetet, och vi bör därför inte medverka till ökade spridningsrisker genom export av kärnkraft. Slutförvaring av det utbrända högaktiva avfallet I de riktlinjer för energipolitiken som lades fast understryks att andra lösningar än de som presenterats i ansökningarna enligt villkorslagen seriöst måste studeras. Detta för att bl. a. vidga den kunskap som erfordras för att göra det möjligt att fatta ett definitivt beslut om val av hanterings- och förvaringsmetoder. En särskild nämnd inrättades , vars uppgift är att utöva tillsyn och kontroll av hanteringen av det radioaktiva avfallet samt följa forskningen och ta nödvändiga initiativ. Nämnden bör få en parlamentarisk sammansättning, med hänsyn till dessa frågors stora betydelse. Enligt uppfattning är det av stor betydelse att beslut i alla avseenden fullföljs. Villkorslagen ger utrymme för att pröva metoder för direkt förvaring av det utbrända kärnbränslet. Enligt uppfattning uppfyller inte de s. k. KBS-metoderna de krav som villkorslagen uppställer för att den slutliga förvaringen av det utbrända kärnbränslet skall kunna anses vara helt säker. Det fortsatta arbetet bör därför ges en ny inriktning. Förstärkta resurser bör därför anvisas för forskningsinsatser med syftet att presentera en tillförlitlig metod för slutförvaring av det utbrända kärnbränslet utan föregående upparbetning. Det är viktigt att detta arbete kan ske i samhällets regi med ett avgörande inflytande från den ovan angivna nämnden. Kärnkraftsföretagen bör själva finansiera forskningen genom den fond som reserverats för att betala hanteringskostnaderna för det radioaktiva avfallet och kommande rivning av kärnkraftverk. Avgiften till fonden föreslås i budgetpropositionen vara oförändrad 1,7öre/kWh. Sannolikt har de framtida kostnaderna för hantering av det utbrända kärnbränslet och rivning av kärnkraftverk underskattats. Enligt vår mening bör därför avgiften åtminstone räknas upp minst motsvarande aktuell kostnadsutveckling för att de ekonomiska resurserna för dessa ändamål inte skall urholkas. Enligt mening bör upparbetning av utbränt kärnbränsle inte förekomma. Teknikutvecklingen förstärker sambandet mellan de siamesiska tvillingarna, kärnkraften och kärnvapnen. Uranbrytning, kärnkraftsanvändning och upparbetning av det utbrända bränslet leder i värsta fall vidare till kärnvapenframställning och ytterligare kärnvapenspridning. Socialdemokraterna säger sig visserligen vara mot upparbetning numera, men är tydligen inte beredda att ta de praktiska konsekvenserna genom att stoppa utskeppning ur landet av utbränt kärnbränsle. Därmed är deras tal mot upparbetning inte mycket värt. Ett utskeppningsförbud förhindras inte av villkorslagen och kan beslutas med stöd av atomenergilagen. Denna möjlighet har i praktiken redan utnyttjats av den första trepartiregeringen genom beslut . Folkpartiregeringens ja-beslut enligt villkorslagens idrifttagning av reaktorer tar inte heller bort handlingsmöjligheterna för den nuvarande regeringen. Om socialdemokraterna har någon reell vilja att förhindra upparbetning så finns alla formella möjligheter tillgängliga. Det finns dessutom möjligheter att inom landet öka kapaciteten för att lagra det utbrända bränslet. Regeringsbeslutet att ge tillstånd att föra ut bestrålat bränsle är därför obegripligt. Från sida anser vi att upparbetning av utbränt kärnbränsle inte skall komma i fråga och förutsätter att atomlagstiftningskommittén beaktar detta i sitt arbete. Ersättning med anledning av försenat idrifttagande av Enligt överenskommelse mellan staten och Forsmarks kraftgrupp AB skall staten ersätta FKA för förluster genom minskad produktion till följd av att byggandet och därmed idrifttagningen av blivit försenad. Efter förhandlingar om ersättning har en ny överenskommelse träffats mellan statens och FKA:s förhandlare att gälla under förutsättning av godkännande. Den elproduktion som - vid kortvariga toppbelastningar eller vid driftstörningar i den ordinarie produktionen - brukar produceras med hjälp av gasturbin kan knappast ersättas med kärnkraftsel och bör därför inte ingå i beräkningen. beräknas ha försenats 32 månader. Detta innebär att betydligt mindre belopp var investerat i på grund av förseningen än om hade varit klar att ta i kommersiell drift. Självklart innebär detta en lägre räntekostnad. Räntan bör betraktas som en rörlig kostnad intill dess betalning erlagts till entreprenör eller motsvarande. Om denna lägre räntekostnad adderas till övriga rörliga kostnader enligt överenskommelsen är det högst osannolikt att FKA gör några ersättningsberättigade förluster . Enligt vår mening bör förnyade förhandlingar upptas med FKA med utgångspunkt från här framförda synpunkter och i avvaktan på resultatet av dessa förhandlingar bör inte anvisa några pengar. Organisationsfrågor m. m. Enligt den dåvarande regeringens förslag i proposition 1980/81:90 skulle myndighetsorganisationer på energiområdet bestå av tre myndigheter, statens energiverk, energiforskningsnämnden och oljeersättningsfonden. I budgetpropositionen 1982 lade den dåvarande regeringen fram förslag till organisation och resurser för de ovannämnda myndigheterna. beslut innebar att energiforskningsnämnden som planerat kunde påbörja sin verksamhet . Däremot innebar beslutet vad avser och oljeersättningsfonden att socialdemokraterna fick majoritet för, dels att försena inrättandet av verket , dels att oljeersättningsfonden skulle inordnas i . I såväl proposition 1982/83:50 som i budgetpropositionen har föreslagits att nya organ skall insättas på energiområdet. En särskild delegation med eget kansli för upphandling på energiområdet har beslutats. En särskild fond för stöd till anordningar i syfte att minska svavelutsläpp inrättas. läggs i budgetpropositionen förslag om att oljeersättningsfonden skall inordnas i . Den socialdemokratiska energipolitiken vad avser myndighetsorganisationer på energiområdet ger således ett mycket förvirrat intryck. Enligt vår mening bör den myndighetsorganisation på energiområdet inrättas som ursprungligen var planerad. Oljeersättningsfonden bör förbli en egen myndighet, och upphandlingsdelegationen samt fonden för stöd till investeringar för minskad miljöpåverkan vid koleldning behövs inte. De uppgifter som tillkommer dessa organ bör ges till oljeersättningsfonden. Fonden bör omorganiseras och ges direktiv som vidgar fondens kompetensområde så att de nya stödmöjligheterna kan utnyttjas på rätt sätt. Fonden bör ges ett förstärkt parlamentariskt inslag. Vi förutsätter även att ges en parlamentariskt sammansatt styrelse. Beträffande lokalisering av och oljeersättningsfonden kan inte accepteras att dessa lokaliseras till . Enligt vår mening bör myndigheterna lokaliseras till , i enlighet med tidigare givna löften att staten skall ge ersättningssysselsättning för de militära anläggningar som där lagts ned. I detta sammanhang vill vi även på nytt framhålla att statens åtgärder visavi kommunerna skall vidtas i samarbete och samverkan med kommunerna och inte genom diktat. Den socialdemokratiska energipolitiken innebär en återgång till en toppstyrd och centralistisk energipolitik. Vi förutsätter att den proposition som aviseras beträffande storstädernas värmeförsörjning utgår ifrån kommunernas rätt att själva sköta sin värmeförsörjning och inte åsidosätter och ifrågasätter berörda kommuners vilja att lösa sina problem. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs* 1. att godkänner de riktlinjer för en decentralistisk energipolitik som redovisas i motionen, 2. att som sin mening uttalar att de positiva sysselsättningseffekter som satsningen på inhemska bränslen innebär skall tillvaratas i enlighet med vad som anförs i motionen, *Se även motionerna 1982/83:1101-1103. 3. att beslutar att stöd till förbränningsanläggningar eldade med skogsbränsle, andra biobränslen och sopor skall utgå enligt samma grunder som gäller för anläggningar eldade med torv, 4. att i övrigt beaktar vad som anförts i motionen beträffande energisektorns sysselsättningseffekter, 5. att ansluter sig till de riktlinjer för flexibla och för låga vattentemperaturer anpassade fjärrvärmenät som redovisas i motionen samt att beslutar att villkoren för stöd till fjärrvärmeutbyggnader anpassas efter dessa riktlinjer, 6. att uttalar att energipolitiken ges en sådan inriktning att möjligheterna att med hjälp av svensk teknik och produktion förbilliga användningen av solenergi underlättas enligt de riktlinjer som anges i motionen, 7. att ansluter sig till de riktlinjer för kolanvändningen som föreslås i motionen, vilka innebär att nyttjande av solenergi, inhemska bränslen, tillvaratagande av spillvärme och energihushållning prioriteras före kolanvändning, 8. att avslår förslagen i proposition 1982/83:100 i den del som avser höjning av den särskilda oljeavgiften med /m3, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande inriktningen av arbetet för att nå en betryggande slutförvaring av det utbrända kärnbränslet, 10. att hos regeringen begär förslag till lagstiftning om förbud mot inhemsk uranbrytning och prospektering av uran, 11. att hos regeringen begär förslag till lagstiftning om förbud mot svensk export av kärnkraftsreaktorer och reaktorteknologi, 12. att som sin mening ger regeringen till känna att avgifter för att täcka kostnaderna för avveckling och rivning av kärnkraftverk skall räknas upp motsvarande minst aktuell kostnadsutveckling i enlighet med vad som anförts i motionen, 13. att avslår proposition 1982/83:101 i den del som rör ersättning om 140 milj. kr. för försenad idrifttagning av reaktorn , 14. att avslår proposition 1982/83:100, bil. 14, i den del som rör ersättning om 200 milj. kr. för försenad idrifttagning av reaktorn , 15. att som sin mening uttalar att nya överläggningar bör upptas med Forsmarks kraftgrupp AB (FKA) med utgångspunkt från vad som anförs i motionen, 16. att uttalar att oljeersättningsfonden bör förbli särskild myndighet och ges de föreslagna direktiven och uppgifterna som förordas i motionen samt föreslås ges ett förstärkt parlamentariskt inslag, 17. att uttalar att styrelse skall vara parlamentariskt sammansatt, 18. att med avslag på proposition 1982/83:100 i den del som rör lokalisering av uttalar att och oljeersättningsfonden bör lokaliseras till , 19. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande kommunernas självbestämmande över sin värmeförsörjning. () () () () . ÅSLING (c) () . () () () () () ()