mot · G6021127 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Den kommunala självstyrelsen är av grundläggande betydelse för styrelseskick. av den offentliga förvaltningen handhas av kommuner och landstingskommuner. Det är därför helt naturligt att den kommunala demokratin och dess förutsättningar har kommit att på ett helt annat sätt än tidigare stå i fokus för samhällsdebatten. Att bevara och förstärka den kommunala självstyrelsen och fördjupa den kommunala demokratin är av avgörande betydelse för vårt samhällssystem. Antalet kommuner har genom indelningsreformer under minskat från 2 498 till 1977. Allteftersom kommunernas uppgifter ökade växte det fram krav på effektivare administration genom sammanläggning av kommuner. Till en början skedde sådana samgåenden frivilligt och var väl förankrade hos medborgarna. Socialdemokraterna gick emellertid längre i sina centralistiska strävanden och genomförde omfattande tvångsvisa sammanläggningar dels 1971, dels 1974. motsatte sig redan då att sammanläggningar skulle ske mot kommunmedlemmarnas vilja. Den samhörighetskänsla som är så grundläggande för en väl fungerande lokal demokrati kunde omintetgöras, menade man bl. Hade man då följt uppfattning hade många av de kommunaldemokratiska problem vi har undgåtts. Det är många som beklagar att sammanslagningarna drevs igenom. Resultatet har blivit en utbyggd organisation och förvaltning som visserligen kan klara flera uppgifter, men har det inneburit en kraftig försämring för kommunmedlemmarnas inflytande och ett ökat främlingsskap mellan väljare och valda. I flera kommuner har det inte heller gått att överbrygga den bristande samhörighetskänslan mellan olika kommundelar. Det nyttar emellertid ingenting till att dröja kvar vid det som varit. Vi får konstatera att kommunsammanslagningarna är gjorda och har inneburit ökade problem för den kommunala demokratin. Dessa problem lär vi aldrig kunna komma ifrån helt, men vill vi ha en livskraftig självstyrelse - något som är av vital betydelse för hela samhället - måste vi oavlåtligen bedriva ett aktivt utvecklingsarbete. satt i regeringsställning vidtogs en rad åtgärder för att förbättra den kommunala demokratin. Den kommunaldemokratiska kommittén tillsattes och har uträttat ett omfattande och betydelsefullt arbete. I full enighet mellan de politiska partierna beslöts och genomfördes bl. a. en allsidig och omfattande utvärdering av hela indelningsreformen. Också viktiga reformer som lagstiftning om lokala organ m. m. genomfördes. Kommunaldemokratiska kommitténs uppdrag är snart slutfört. En ny etapp i utvecklingsarbetet på grundval av utredningsarbete, försöksverksamhet och forskning ligger då framför oss. Det är väsentligt att se till att reformarbetet fortsätter och att frågorna om förbättring av den kommunala demokratin hålls levande i den allmänna debatten. På grundval av de reformer som genomförts och det material som tagits fram bör man nu kunna diskutera sig fram till nya praktiska åtgärder. Det betydande forskningsarbete som har genomförts i nära samarbete med KDK har resulterat i ett värdefullt och intressant material som presenterats i 15 rapporter. Det torde vara mycket sällsynt att en samhällsreform på detta sätt utvärderats vetenskapligt. Det gäller därför nu att ta till vara detta tillfälle och lära av den erfarenhet och de forskningsresultat som redovisats och omsätta detta i praktiska åtgärder. Det synes lämpligt att låta en arbetsgrupp med företrädare för förtroendevalda och de båda kommunförbunden följa upp forskningsresultaten så att dessa så snabbt som möjligt kan nyttiggöras i det fortsatta reformarbetet. I KDK:s arbetsuppgifter ligger att överväga hur den framtida kommunala forskningen skall kunna samordnas bättre och komma till nytta i samhällsarbetet. Diskussioner om den kommunala demokratin och dess funktion leder på vissa håll fram till önskemål om en delning av kommunen. Av de regeringsförklaringar som avlämnades såväl 1976 som 1979 framgår att dåvarande regeringarna hade en positiv syn på framställningar om delning av kommun där en sådan framställning hade stöd av en bred folkopinion. Med utgångspunkt i de gjorda deklarationerna har beslut om delning kunnat fattas i sju fall . Dessa är följande: kommun i delades i och kommun i delades i och Inför årsskiftet 1982-1983: i delades i och i delades i och i delades i och kommun i delades i och kommun i delades i och Vid regeringsskiftet hade kammarkollegiet, länsstyrelse eller särskild utredare i uppdrag att bereda eller utreda följande framställningar om delning: (här vill Tjustdelen bli självständig) (här vill bli egen kommun) kommun (här vill /bli egen kommun) komun (här vill bli självständig kommun) I vissa andra kommuner, bl. , diskuterades delningsfrågan i den lokala debatten. Även om delning av kommuner inte kan bli huvudmetod för att lösa de kommunaldemokratiska problemen visar den här gjorda sammanställningen att det på många håll finns ett betydande intresse för frågan. Det är mot denna bakgrund illavarslande att civilministern i årets budgetproposition signalerar skärpt praxis när det gäller att tillmötesgå lokala önskemål om kommundelning där detta är ägnat att stärka den kommunala demokratin. Enligt vår mening bör man vara öppen för att finna den bästa lösningen i det enskilda fallet. De metoder som f. n. står till buds är kommundelning eller förstärkning av de lokala organen. Att redan från början näst intill utesluta en av dessa vägar innebär ett nedvärderande på förhand av den lokala folkopinionen. Lokala organ i kommunerna Fr. o. m. har det genom en försökslagstiftning gjorts möjligt att i betydande utsträckning decentralisera den kommunala nämndverksamheten. Lokala organ kan ges uppgifter såväl inom den frivilliga kommunala sektorn, t. ex. fritid och kultur, som inom den specialreglerade sektorn omfattande t. ex. socialnämnden, skolstyrelsen och . Fullmäktige bestämmer de lokala organens arbetsuppgifter. Den beslutanderätt som kan föras över från nämnderna innebär bl. a. att det lokala organet kan få ansvar för en egen budget. Det är angeläget att särskilja denna nya typ av lokala organ med en reell beslutanderätt från de tidigare försök som gjorts med lokala organ av rådgivande karaktär. Den nya lagstiftningen ger kommunerna stor organisationsfrihet. Ett lokalt organ kan ges uppgifter inom endast en sektor. Lokala organ kan också inrättas för övergripande uppgifter, dvs. verka inom mer än en sektor. Det är också en naturlig följd av lagstiftningens försökskaraktär att lokala organ inte behöver inrättas inom hela kommunens geografiska område. Inrättande av lokala organ kan innebära flera fördelar. Fler människor kan engageras i gemensamt ansvarstagande för resurshållning och utveckling i Det lokala partiarbetet kan vitaliseras genom att partiernas lokala föreningar får en beslutsplattform. Meningsfulla politiska arbetsuppgifter, som rör nära och angelägna frågor för de många människorna, kan spridas till nya människor. Besluten kan också fattas på en nivå där överblickar blir bättre och möjligheterna till samordning mellan skilda kommunala verksamhetsgrenar bäst kan tas till vara. Det kan nu konstateras att de möjligheter att inrätta lokala organ som infördes fr. o. m. 1980 har mött ett betydande gensvar. Inte minst i samband med det passerade igångsattes verksamheten i flera kommuner. På många håll pågår dessutom utredningsarbete i syfte att få till stånd kommundelsorgan . har till uppgift att följa försöksverksamheten och föreslå en permanent lösning. Enligt vår mening bör arbetet med en vidareutveckling av verksamheten med lokala organ fullföljas med kraft så att man snart kan gå ett steg vidare. arbetar också med frågan om direkta val till kommundelsorgan. presenterade kommittén en diskussionspromemoria kring frågan om direkta val. Efter remissbehandling av denna promemoria uppdrog regeringen åt kommittén att senare återkomma med förslag till lagstiftning på detta område. Vi är väl medvetna om att svårigheterna att skapa en välavvägd lagstiftning på detta område är betydande. Det är emellertid enligt vår mening angeläget att förslag till lagstiftning om direkta val till kommundelsorgan tas fram och kommer upp till en bred diskussion. då den nya kommunallagen trädde i kraft är det möjligt att företa kommunala folkomröstningar. I samband med förslag till indelningsändringar har sådana omröstningar närmast blivit regel. Även i flera andra fall har omröstningar kommit till stånd, bl. a. i anslutning till folkomröstningen i energifrågan 1980. Kommunala folkomröstningar har enligt kommit att bli ett väsentligt tillskott till demokratin på lokal nivå. Metoden har inte använts särskilt ofta men där den har utnyttjats har den varit värdefull. Enligt vår mening kan en vidgad användning av kommunala folkomröstningar vara en lämplig form för att utröna medborgarnas intresse för tilltänkta större kommunala investeringar. I dagens ekonomiska läge är det angeläget att vi noga penetrerar medborgarnas verkliga intressen i sådana fall. Här kan folkomröstningar vara ett lämpligt instrument. Enligt vår mening är det dock klar olämpligt att företa folkomröstningar om kommunalskattens höjd vilket föreslagits från olika håll. Kommunalskatten är en fråga av så sammansatt natur att den inte lämpar sig för folkomröstning. har till uppgift att göra fortsatta överväganden om kommunala folkomröstningar. Det är angeläget att denna uppgift fullföljs. Den gemensamma valdagen och mandatperiodens längd () lade fram ett förslag till skilda valdagar och fyraåriga mandatperioder. Kommittén var emellertid inte enig, och då det av tradition eftersträvas bred enighet i grundlagsfrågor avlämnades inte någon proposition. Fortsatta överväganden sker i med parlamentariker från riksdagspartierna knutna till arbetet i form av en referensgrupp. Det är enligt vår mening angeläget att detta beredningsarbete kan leda fram till resultat som ger oss skilda valdagar aa snart som möjligt. Ffelst bör ett första beslut om ändring av regeringsformen kunna tas års val. Detta kommer utan tvivel att vara till gagn för den kommunala demokratin. I annan motion från vårt håll har de författningspolitiska frågorna utförligt behandlats. Den omfattande kommunala verksamhet som bedrivs utgör självfallet ett tillräckligt underlag för en särskild valrörelse. De kommunalt förtroendevalda skulle härigenom få väsentligt förbättrade förutsättningar att inför sina väljare redovisa vad som åstadkommits och vilken inriktning men vill ge politiken . Vid utformningen av den arbetsrättsliga lagstiftningen har avvägningar mot den politiska demokratin varit en särskilt svår uppgift. Beslut som handlar om mål, inriktning och omfattning av den kommunala verksamheten måste tillkomma de förtroendevalda. Med dessa begränsningar, som torde vara givna i representativt demokratiskt system, gjordes medbestämmandelagstiftningen tillämplig också på den kommunala sektorn. När erfarenhet nu har vunnits visar det sig bl. a. att MBL-arbetet kan komma att onödigtvis försvåra den kommunala beslutsprocessen. Det förekommer exempelvis att MBL-aktiviteter äger rum i varje besluts- och beredningsled. Detta försvårar och fördröjer besluten. Ytterst är detta till nackdel för kommuninnevånarna. Frågan har varit föremål för utredning . Enligt vår mening bör det vara tillräckligt med MBL-aktivitet en gång i varje fråga. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs angående fortsatt reformarbete för att stärka den kommunala demokratin, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs rörande uppföljning och nyttiggörande av resultaten från den kommunala forskningen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs angående den framtida prövningen av framställningar om kommundelning, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs rörande inriktningen av utredningsarbetet i syfte att få fram förslag rörande direkta val till kommundelsorgan, 5. att beslutar att det fortsatta beredningsarbetet rörande skilda valdagar och förlängd mandatperiod skall vara den inriktning som anges i motionen, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs rörande MBL i kommunerna. () . () () () () . ÅSLING (c) () () () ()