ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G6021613 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1613 m. fl. Förskollärarutbildningen, m. m. Vpk anser att alla barn skall ha rätt till en plats inom den kommunala barnomsorgen. Detta ställer krav på en kraftig utbyggnad. Men utbyggnaden av barnomsorgen får inte bara ske kvantitativt - den måste också innebära kvalitativa förbättringar. Den kvalitativa utbyggnaden skall bl. a. ske genom mindre barngrupper och ökad personaltäthet. Kravet på 6 timmars arbetsdag för alla är också viktigt att genomföra för att åstadkomma en bra barnomsorg. Alla dessa åtgärder förutsätter personalökningar och i vissa fall också bättre utbildad personal. Det är märkligt att regeringen i budgetpropositionen föreslår kraftiga nedskärningar inom både förskollärar- och fritidspedagogutbildningarna som man gör sken av att vilja återuppta utbyggnaden av barnomsorgen. Vpk motsätter sig regeringens förslag till nedskärningar inom förskolläraroch fritidspedagogutbildningarna. Det är som utbildningskapaciteten vid dessa linjer skärs ner. minskas nu intagningen av förskollärare med ca 1 100 platser och inom fritidspedagogutbildningen med ca 260 platser. I arbetet med utbyggnadsplanen för barnomsorgen, som aviseras i budgetpropositionen, måste frågorna om dimensioneringen både vad gäller utbildning och personaltätheten på barnstugorna tas upp till behandling. Både barnomsorgens kvalitet och kvantitet är beroende på tillgången av tillräckligt antal välutbildad personal. har utbyggnaden av barnomsorgen bromsats därför att tillgången på personal varit för liten. är läget ett annat. är det andra faktorer som bromsar utbyggnaden, bl. a. arbetsmarknadsläget och kommunernas dåliga ekonomi. finns det ett stort antal arbetslösa förskollärare och fritidspedagoger, och om inte utbyggnaden av barnomsorgen ökar kommer arbetslösheten bland personal inom barnomsorgen att bli än större. Vpk menar också att själva kvaliteten inom utbildningen måste förbättras. Alla som arbetar inom barnomsorgen bör ha en och samma utbildning, med möjlighet till specialisering till fritidspedagog under det sista utbildningsåret. Vpk menar att utbildningen till detta yrke skall vara fyraårig högskoleutbildning med yrkespraktik inbakad i utbildningstiden. Vpk anser också att allmän behörighet för arbete inom barnomsorgen måste börja gälla. Den personal som arbetar utan formell utbildning inom barnomsorgen bör erbjudas utbildning med full lön . fortbildningen bör vara obligatorisk och omfatta . Med hänvisning till ovanstående hemställs* 1. att uttalar att inga nedskärningar av utbildningen av förskollärare och fritidspedagoger bör ske, 2. att med ändring i proposition 1982/83:100 under E 7. Utbildning för undervisningsyrken anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . 3. att uttalar att utbildningskapaciteten för personal inom barnomsorgen bör anpassas till den fortsatta utbyggnaden, 4. att hos regeringen hemställer om förslag till en enhetlig utbildning för all personal inom barnomsorgen. INGA (vpk) (vpk) MAJ (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) *Se även motion 1982/83:1614.
mot · G6021614 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1614 m. fl. Behörighetsregler för personal inom barnomsorgen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:1613 hemställs 1. att hos regeringen hemställer om förslag innebärande att regler för allmän behörighet för personal inom barnomsorgen införs, 2. att som en följd av yrkande hos regeringen hemställer om åtgärder för att bereda redan anställd personal inom utbildningsyrket och som saknar formell behörighet möjlighet att med bevarad lön erhålla sådan behörighet, 3. att uttalar att personalen inom barnomsorgen genom kommunens försorg bör beredas möjlighet till fortbildning motsvarande . INGA (vpk) (vpk) MAJ (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) minab/gotab 1983 73596
mot · G6021616 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1616 m. fl. Avdrag för forsknings- och utvecklingskostnader, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:1615 hemställs 1. att uttalar att avdraget för företagens forsknings- och utvecklingskostnader skall bibehållas, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om att det i mindre företag arbetande kapitalet inte bör förmögenhetsbeskattas, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om behovet av översyn av bestämmelserna för mervärdeskatten. () () () () () () () ()
mot · G6021617 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1617 m. fl. En särskild bolagsform för mindre företag Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:1615 hemställs att uttalar att arbetet på en särskild bolagsform för mindre företag bör fortsätta. () () () () () () () ()
mot · G6021618 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1618 m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:1615 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om turistnäringen. () () () () () () () ()
mot · G6021620 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:1619 föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande åtgärder angående byggnadsforskning och hemställer om förslag härom. (vpk) INGA (vpk) mlnab/gotab 1983 73559
mot · G6021622 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1622 m. fl. Lokaliseringen av statens energiverk Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:1621 hemställs att beslutar uttala att bör lokaliseras till . () () () ()
mot · G6021624 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1624 Behandlingen av ansökningar om godkännande av läkemedel Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:1623 föreslås att beslutar att hos regeringen hemställa om åtgärder mot de förvaltningsrättsliga missförhållanden som sammanhänger med den illegala särbehandlingen av ansökningar från läkemedelsindustrin.
mot · G6021626 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83:1626 m. fl. Ersättning till sjukvårdshuvudmännen för förebyggande hälsovård Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:1625 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen beträffande garantier för att ersättningen till sjukvårdshuvudmännen också skall avse förebyggande insatser. () () () () ()
mot · G6021628 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83:1628 m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:1627 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen beträffande utformning av ersättningssystemet till sjukvårdshuvudmännen så att lokalt anpassade lösningar inom äldreomsorgen underlättas. () () () () ()
mot · G602163 · 1983-01-11 00:00:00 — och i Reglerna för extra avdrag vid sjukdom Vid sjukdomar såsom diabetes och liknande samt även vid vissa handikapp finns fastställda regler för hur man skall beräkna extra avdrag vid inkomstbeskattningen med hänsyn till de extra utgifter som sjukdomen eller handikappet vållar. Med nuvarande regler (RSV 3219) tar man inte bara hänsyn till den sjuke personens situation utan - trots att sambeskattning i övrigt är avskaffad - även till eventuell make/makas inkomstsituation. I huvudsak har vi ju numera gått ifrån sambeskattning av äkta makar om man bortser från beskattningen av fömögenhet och vissa intäkter av kapital. Att då bibehålla en sambeskattning - som det ju faktiskt är frågan om - när det gäller rätten till extra avdrag för sjukdom och liknande synes i längden knappast acceptabelt. De kostnader som de extra avdragen är avsedda att täcka blir ju inte mindre för den aktuelle individen även om den andra maken skulle ha betydande inkomster. Ur total skattesynpunkt är denna fråga naturligtvis helt negligeabel för att använda ett Strängskt uttryck. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att upphäva samtaxeringsregeln för äkta makar när det gäller rätten till extra avdrag, 2. att skatteutskottet utarbetar erforderlig lagtext.
mot · G6021631 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:1630 hemställs 1. att till kyrkofonden (C 12 i bilaga 15) anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med 44 milj. kr. förhöjt anslag om 88 milj. 2. att beslutar ändra anslagets beteckning till Bidrag till kyrkofonden för skatteutjämning. () () () . () () () () . ÅSLING (c) () () () mlnab/gotmb 1983 73560
mot · G6021633 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83:1633 Men hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:1632 hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om införande av bostadssparande. () () () () . ()
mot · G6021635 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1635 m. fl. Ökad forskning om turism, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:1634 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökade resurser för forskning och utvecklingsinsatser inom turism- och rekreationsområdet. () () minab/gotab 1983 73561
mot · G6021636 · 1983-01-25 00:00:00 — 10. att beslutar att hos regeringen begära förslag till ändring av ledighetslagama enligt vad som anförs i motionen. . HÖGMARK (m) () ()
mot · G6021637 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:1636 hemställs att beslutar att hos regeringen anhålla om förslag till ändring av 2 kap. 1 § RF i syfte att grundlagsfästa den negativa föreningsrätten. . HÖGMARK (m) () ()
mot · G6021638 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning tili vad som anförts i motion 1982/83:1636 hemställs 1. att beslutar att hos regeringen begära en översyn av elevers arbetsrättsliga ställning och förslag till lagändring i enlighet med vad som anförs i motionen, 2. att beslutar att hos regeringen anhålla om en översyn av lärlingars arbetsrättsliga ställning i enlighet med vad som anförs i motionen. . HÖGMARK (m) () ()
mot · G6021640 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1640 m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:1639 hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om intensifierade informationsinsatser i alkoholfrågan och stöd till folkrörelserna för deras medverkan. () () () ()
mot · G6021641 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:1639 hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om den nedre gränsen för rattonykterhet. () () () () minab/gotab 1983 73562
mot · G6021642 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1642 Utbildningen av ungdomar i mindre företag För att tillgodose ett samhälles olika yrkesfunktioner är det viktigt att kunna ge ungdomar utbildning i alla yrkesgrenar. Lärlingsutbildningen i samhället har av olika anledningar inte utvecklats på det sätt man planerat för. Det kan bero på vissa hinder som föreligger - f. n. ekonomiska, fackliga och försäkringsfrågor. Dessa hinder måste i bästa samförstånd lösas. Det är gymnasieskolan som svarar för ungdomsutbildningen efter . Strävan bör vara att gymnasieskolan har ett brett program. Helst bör det omfatta alla yrkesgrenar. Därför måste företagare och enskilda mästare anlitas för lärlingsutbildning enligt traditionellt mönster. För att möjliggöra detta måste ett system utarbetas som är så okomplicerat och smidigt som möjligt. Exempel på yrkesutbildning som normalt inte ingår i gymnasieskolans program och som av olika anledningar inte kommer till stånd. Service (kyl, frys m. Frisör (herr och dam) Metalltekning (formverktyg m. Restaurang (kock m. 1 1982/83. De flesta av dessa yrken har en utbildningstid . Det är lämpligt att utbildningen sker . Dessutom erfordras ytterligare ganska lång yrkesverksamhet innan yrket kan bedrivas självständigt. Genom att få till stånd en ökad lärlingsutbildning minskar arbetslösheten bland ungdomarna. Vi får behålla den småföretagartradition som vårt samhälle så väl behöver. Med hänvisning till vad som framförts hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om ett system för lärlingsutbildning, som är så okomplicerat och smidigt som möjligt, 2. att hos regeringen begär förslag om att företag som har ungdomar under organiserad utbildning befrias från samtliga sociala avgifter för dessa ungdomar.
mot · G6021643 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1643 m. fl. Utbyggnad med AMS-medel av högskolans lokaler i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:2204 hemställer att hos regeringen hemställer att en del av de medel, som kommer att ställas till förfogande för sysselsättningsfrämjande åtgärder i , bör prioriteras för en utbyggnad av högskolans lokaler, framför allt vad gäller laboratorier. () () () ()
mot · G6021644 · 1983-01-25 00:00:00 — 1 § Skattereduktion för aktieutdelning medges fysiska personer och dödsbon enligt bestämmelserna i denna lag. 2 § Med aktieutdelning avses i denna lag utdelning i pengar som utgår på 1. aktie i svenskt aktiebolag, om aktien då utdelningen blir tillgänglig för lyftning är inregistrerad vid , 2. andel i svensk aktiefond, om fonden vid ingången av det år då utdelningen blir tillgänglig för lyftning till minst två tredjedelar består av vid inregistrerade aktier i svenska aktiebolag. 3 § Aktieutdelning medför rätt till skattereduktion endast om 1. utdelningen utgör intäkt av kapital för den skattskyldige och 2. denne är skattskyldig för utdelningen enligt 53 § kommunalskattelagen (1928:370) och 6 § lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. En delägare i ett handelsbolag eller i ett dödsbo, som i beskattningshänseende behandlas som ett handelsbolag, har inte rätt till skattereduktion för utdelning som har uppburits av bolaget eller boet. 4 § Underlag för beräkning av skattereduktion är summan av de aktieutdelningar som har blivit tillgängliga för lyftning under beskattningsåret, dock högst . I fråga om makar gäller att underlaget för den ena maken får överstiga i samma mån som den andra makens underlag understiger detta belopp. Underlaget avrundas nedåt till helt hundratal kronor. 5 § Skattereduktion för aktieutdelning uppgår till av underlaget. 6 § I fråga om skattereduktion för aktieutdelning tillämpas 2 § 4 mom. femte och sjätte styckena uppbördslagen (1953:272). Skattereduktion för aktieutdelning skall tillgodoräknas den skattskyldige före skattereduktion enligt 2 § 4 mom. uppbördslagen. Har skattskyldig under beskattningsåret varit skyldig att erlägga sjömansskatt och har denna nedsatts enligt 12 § 4 mom. lagen (1958:295) om sjömansskatt på grund av bestämmelserna i denna lag, skall reduktionsbeloppet minskas med det belopp varmed nedsättning har skett. 7 § Bestämmelserna i denna lag om makar tillämpas på skattskyldiga som taxeras med tillämpning av 52 § 1 mom. kommunalskattelagen (1928:370) och 11 § 1 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången i fråga om utdelning som tas till beskattning vid taxering.
mot · G6021645 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:1644 hemställs 1. att ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om bevarande och utveckling av skattefondsparandet, 2. att hos regeringen begär en snabbutredning om vilka stimulansåtgärder som bör vidtas för att öka de enskilda hushållens förmögenhetsuppbyggnad. () () () () () () () ()
mot · G6021646 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1646 m. fl. Slopande av den graderade rösträtten på börsaktier Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1982/83:1644 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att en utredning bör tillkallas med sikte på att föreslå ett slopande av den graderade rösträtten på börsaktier. () () () () () () () () mlnab/gotab 1983 73571
mot · G6021648 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1648 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:1647 hemställs att fastställer skattesatsen för mervärdeskatten till av beskattningsvärdet från . () () () () () () () ()
mot · G6021649 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1649 m. fl. Vissa ändringar i sjukförsäkringen, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:1647 hemställs att begär att regeringen redovisar regelförändringar i fråga om sjukförsäkringen och beräkning av basbeloppet, enligt vad som anförs i motionen. () () () () () () () ()
mot · G602165 · 1983-01-10 00:00:00 — Motion 1982/83:165 Taxeringsnämnderna har att fatta avgöranden som - med de skatteuttag som sker på grundval av besluten - är av den största betydelse för medborgarnas ekonomiska förhållanden. Den enskilde måste därför självfallet kunna ställa stora krav på nämnderna och deras kompetens. Fel och försummelse, som kan leda till förödande konsekvenser, måste kunna beivras. Ledamöterna, inkl. nämndens ordförande, intar emellertid en undantagsställning i svensk förvaltning i fråga om ansvar för sina beslut. De kan nämligen, till skillnad från vad som gäller för tjänstemän inom andra områden, icke fällas till ansvar för vårdslös myndighetsutövning (JO 1980/81 s. 388). Även om en taxeringsnämnd skulle göra sig skyldig till en aldrig så otillbörlig nonchalans mot en eller flera skattskyldiga, är nämnden därmed fredad från straffrättsliga sanktioner. Det saknas så mycket mera anledning att särbehandla taxeringsnämndernas ledamöter på sätt angetts som denna ordning skulle kunna ge intryck av att taxeringsfunktionärerna ej är ansvariga för sina beslut. En av mig väckt motion av enahanda innehåll har avslagits av under hänvisning till att utredning pågick. Det har blivit en rent klassisk motivering för avslag under de som det mig veterligen motionerats i ämnet. (Nuvarande ordning har bestått - 175årsjubileum skulle således kunna hugfästas .) Det krävs emellertid ingen närmare utredning för att upphäva föreliggande immunitetsskydd. Ett sådant upphävande kan ske genom att man slopar den lagregel i övergångsbestämmelserna till enligt vilken bestämmelsen om vårdslös myndighetsutövning icke skall gälla för taxeringsnämnd. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att beslutar att upphäva fjärde stycket i övergångsbestämmelserna till lagen (1975:667) om ändring i .
mot · G6021650 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Höjning av barnbidraget, m. m. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1982/83:1647 hemställs 1. att begär att regeringen redovisar regelförändringar i fråga om statsbidragen till barnomsorgen enligt vad som anförs i motionen, 2. att beslutar om en höjning av det allmänna barnbidraget med . per barn och år från . () () () () () () () ()
mot · G6021651 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1651 m. fl. Arbetslöshetskassorna, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:1647 hemställs 1. att begär att regeringen redovisar regelförändringar i fråga om arbetslöshetskassorna enligt vad som anförs i motionen, 2. att fastställer arbetsmarknadsavgiften i lagen om socialavgifter till . () () () () () () () ()
mot · G6021652 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:1647 hemställs att beslutar upphäva beslutet om införande av hyresrabatter m. m. () () () () () () () () mlnmb/gotab 1983 73548
mot · G6021654 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1654 Resurser till för vissa fortbildningskurser Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:1653 hemställs att beslutar att tillföra resurser för kurser motsvarande allmänna högskolans enstaka kurser för fortbildning av olika grupper på kvalificerad nivå inom JST-sektorn. () ()
mot · G6021656 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1656 m. fl. Skatter och avgifter på bilismen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:1655 hemställs 1. att begär att regeringen vidtar åtgärder för att förenkla regelsystemet med skatter och avgifter på bilismen, 2. att hos regeringen begär utredning om möjligheterna att ersätta momsen på begagnade bilar med en avgift som tas ut i samband med ägarbyte, 3. att hos regeringen begär utredning om förutsättningarna för en differentierad drivmedelsbeskattning. PER STENMARCK (m) () () () ()
mot · G6021657 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1657 m. fl. Internationella bestämmelser om avgasfria bilar, m. m.. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:1655 hemställs att begär att regeringen tar initiativ till ett aktivt samarbete med EG, i syfte att nå gemensamma bestämmelser om bl. a. bilavgaser. PER STENMARCK (m) () () () () minab/gotab 1983 73549
mot · G6021659 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83:1659 m. fl. Representation för näringsliv och fackliga organisationer i länsstyrelsernas styrelse Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1982/83:1658 hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att i länsstyrelserna bör ingå representanter för länets näringsliv och fackliga organisationer. () () () ()
mot · G602166 · 1983-01-10 00:00:00 — Motion 1982/83:166 m. fl. Den antagna bevissäkringslagen - som äger tillämplighet inom praktiskt taget hela skatte- och avgiftsområdet - gör det formellt möjligt att med våld tränga sig in i en enskild persons bostad för att eftersöka bevismedel utan att det föreligger någon som helst misstanke om brottsligt förfarande. Detta intrång i den enskildes är av samma slag som husrannsakan enligt ; för företagande av sådan åtgärd krävs emellertid bl. a. att det förekommer anledning att det förövats brott av viss svårighetsgrad. Eftersökning - ett förledande ord för vad åtgärden i själva verket innebär - kan också äga rum på den granskades kontor eller på kontor tillhörigt den som har uppdrag av den granskade i dennes verksamhet. Bevissäkringslagen innehåller även andra instrument för att tillgodose det allmännas skatteintresse, nämligen beslag och försegling. Ej heller här krävs misstanke om brott. I förbigående må nämnas att företagande av taxeringsrevision hos tidningsföretag ej utan vidare visat sig förenligt med grundlagsreglerna om anonymitetsskydd hos massmediaföretag samt att den situationen icke särskilt berördes vid lagens antagande, nämligen att granskningsledaren befinns ha fått tillgång till material som innebär misstanke om ett helt annat slags brott än det som kan sägas ha anknytning till själva lagen, t. ex. utpressning eller förskingring. Det är icke förenligt med rättssäkerheten att den enskilde skall kunna utsättas för en sådan allvarlig inskränkning i de grundläggande fri- och rättigheterna som bevissäkringslagen innebär (RF 2:6) utan att han ens kan tillvitas misstanke om brott. I alldeles särskilt hög grad gäller detta institutet eftersökning, som är av samma natur som husrannsakan. Den omständigheten att lagen lär ha tillämpats i begränsad omfattning kan självfallet icke åberopas till försvar för lagen. Med hänvisning till det anförda hemställer vi 1) att hos regeringen begär förslag om ändring i bevissäkringslagen så att lagen skall tillämpas endast om skälig misstanke om brott föreligger, 2) att hos regeringen begär förslag om ändring i bevissäkringslagen så att beslut om säkringsåtgärd får fattas endast av länsskatterätt. () ()