mot · G6021008 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83:1008 En konsulent för pälsdjursnäringen i Av tillgänglig statistik framgår att minknäringen har stor betydelse för landet, inte minst ur exportsynpunkt. Det fanns totalt 1981 487 minkuppfödare, totalt 407 016 avelshonor. Det arrangeras inom landet utställningar, premieringar, både vad gäller djur och skinn. arrangeras internationell skinnauktion i , där de svenska skinnen tillsammans med övriga europeiska skinn försäljs. Världsproduktionen av minkskinn på den fria världsmarknaden ger följande jämförelsetal. 1 300 000 1 400 000 3 475 000 3 850 000 3 200 000 4 000 000 Härtill kommer räv- och annan pälsdjursuppfödning. Minkskinnens medelpriser inom de största färgtyperna, hanar och honor vid ANSA:s auktioner : 1971-1972 = . och 1980-1981 = . Toppris noterades för vit mink till . Samlande organisation för näringen är i . Vad har för betydelse för minknäringen? Inledningsvis kan här konstateras att närhet till auktionskammaren i , där världsmarknaden möts, har en avgörande betydelse. Enligt pälsdjursuppfödares riksförbunds årsredovisning 1980-1981 finner man följande jämförelsetal (hela riket). Antal avelshonor Antal aktiva Medeltal 1981 uppfödare honor/farm 1* 1982183. Ser man på i detta avseende, framgår med all tydlighet den mycket starka koncentrationen av näringen till . I huvudsak är verksamheten förlagd helt till . En av anledningarna till den mycket starka koncentrationen på Listerhalvön i kommunen är bl. a. den omfattande fiskenäringen i kommunen, som svarar för den största delen av foderråvaran. Nogersunds hamn utgör en av landets större landningshamnar för fisk. Samtliga aktiva minkfarmare har en självlärd yrkesbakgrund, som på traditionellt sätt gått i arv till den yngre generationen. Behovet av att utveckla en yrkesutbildning för pälsdjursuppfödarna i landet synes, mot den redovisade bakgrunden, ha en stor betydelse för näringens framtida utveckling, såväl kvalitets- som kvantitetsmässigt. Vid kontakter med i framkom det bl. a. att förbundet har anordnat enstaka kurser på andra platser i landet. Kurserna har varit oregelbundna och i allmänhet haft en kurstid . Innehållet har varit foder, avel, byggnader, ekonomi och praktik. Vid en gemensam överläggning i mellan företrädare för branschfolket, myndigheterna och skolan uttalades klara ambitioner om målsättning och utveckling av näringen. Utöka antalet farmar, utveckla hantering av såväl skinn som sidoprodukter. Detta bör ske i förening med tillskapandet av en utbildningsverksamhet. Vad har vi i ? bygger f. n. en ny gymnasieskola med investeringar kring 50 milj. kr., som står färdigställd vid höstterminens början 1982. Skolstyrelsens långsiktiga organisationsplan upptog bl. a. en specialkurs som tog sikte på tillskapandet av en fiskeutbildning. Den utbildningen blev dock förlagd till . fördes resonemang om alternativet pälsdjurslinje/specialkurs. Det föreligger således goda förutsättningar för tillskapandet av en riksrekryterande utbildningslinje (specialkurs) förlagd till gymnasieskolan i med ovan angiven inriktning. Branschmässigt finns ett mycket stort utbildningsbehov hos de minkuppfödare som utövar näringen inom kommunens gränser. Det finns eget foderkök, god tradition avseende uppfödning, avpälsning etc. Pälsdjursskötarens attityd skall innebära noggrannhet och ansvar i skötseln av djur och annan egendom, användning av ändamålsenliga arbetsmetoder, omsorg om arbetsskyddet, uppföljning av utvecklingen inom branschen, tillämpning av nya kunskaper i arbetet och en positiv inställning till farmarbetets särdrag. Vad gäller samverkan mellan utbildningens företrädare och näringens företrädare kan här konstateras, att det ifrån sida kommer att finnas ett särskilt anslag för pälsveterinär och i samråd med utvecklingsfonden och näringen vissa konsulentresurser. Detta utgör en extra förstärkning till den personalresurs som gymnasieskolan kan ställa upp för utbildningsändamålen. Det bör vara möjligt att knyta viss utveckling och forskning till gymnasieskolans och branschens samverkansprojekt. En försöksfarm planeras med avpälsningscentral. Det finns f. n. bara utbildning utanför landets gränser, i t. ex. utanför (lantbruksskolor). Det planeras nu en gymnasieutbildning för med placering i , en ettårig pälsdjursutbildning som bygger på samt dessutom en högre kurs som bygger på gymnasieskolans tvååriga linjer med inriktning på pälsdjursteknik. För att ge utbildningen goda förutsättningar fordras för den praktiska delens genomförande och planering någon form av konsulentmedverkan. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att beslutar att av medel under jordbrukshuvudtiteln . Lantbruksnämnderna inrätta en tjänst som konsulent för pälsdjursnäringen i med placering i .