mot · G6021592 · 1983-01-24 00:00:00 — Med samhällstjänst som påföljd kan inställningen till den dömde bli mer positiv. Samhällstjänst har haft dokumenterat goda resultat i andra länder, som en billig och samhällsnyttig straffpåföljd, även om det kan förekomma praktiska problem att lösa före genomförandet. Det är viktigt att lösa dessa frågeställningar och undersöka förutsättningarna att pröva ett system med samhällstjänst i som ett alternativ i dagens kriminalvård. Det finns pågående verksamhet som anknyter till tankarna om samhällstjänst. I har en verksamhet bedrivits i Röda korsets regi i samarbete med lokalanstalten i . Denna verksamhet består främst i att intagna med stöd av 14 § i lagen om kriminalvård deltar i Röda korsets ordinarie sociala verksamhet. Denna verksamhet är främst förlagd till ålderdomshem och långvårdsanläggningar. Inom ramen för Stiftelsen bedrivs ett annat intressant experiment med vård i familj. Detta har redan på ett tidigt stadium visat sig ge positiva effekter på de dömda i form av färre brott och minskat drogmissbruk. Det ställer sig också ekonomiskt mer fördelaktigt än anstaltsvård. menar att det är viktigt att ta vara på de erfarenheter som finns, bl. a. inom den verksamhet som bedrivs i och inom Stiftelsen . För att vinna nya erfarenheter bör också en vidare försöksverksamhet komma till stånd, både i samarbete med folkrörelser och i samarbete med olika samhällsorgan där lämpliga arbetsuppgifter finns att tillgå. Frivården är en viktig del i kriminalvården, eftersom det är inom denna sektor som det egentliga arbetet sker med att anpassa människor till ett normalt samhällsliv. Genom insatser för att hjälpa klienten till arbete, bostad och positiva kamratkontakter kan deras självförtroende och egenvärde byggas upp. Genom sådana insatser kan många få hjälp att bryta en påbörjad brottskarriär. Frivården är också viktig för att på motsvarande sätt stödja dem som avtjänat ett fängelsestraff. För att frivården skall fungera och ge resultat krävs ett ökat samarbete mellan sociala myndigheter och kriminalvårdsmyndigheter. Vi ser därför med viss oro på att de ekonomiska resurserna fördelats med tyngdpunkt på anstaltssidan inom kriminalvården. I det fortsatta arbetet måste frivården prioriteras i högre utsträckning. Eftersom också frivårdsorganisationen berörs av den aviserade propositionen om villkorlig frigivning, återkommer vi senare i detta sammanhang. I utredningen om domstolsadministrationen behandlas bl. a. styrelse. En utökning av antalet ledamöter i föreslås med tre ledamöter, två domare och en advokat. Föredragande statsråd föreslår utökning med två ledamöter, en domare och en advokat. Vi menar att avvägningen mellan företrädare för allmänna samhällsintressen, å ena sidan, och myndigheter inom verksamhetsområdet, å andra sidan, talar för att ytterligare en parlamentariker knyts till styrelsen. innebär en något större styrelse, så är det viktigt att sammansättningen är väl avvägd. Mot denna bakgrund föreslår vi att styrelse utökas med tre ledamöter, en domare, en advokat och en parlamentariker. I syfte att spara pengar anmäler föredragande statsråd sin avsikt att återkomma med förslag om ändrad domförhet i tingsrätter och länsrätter, så att dessa blir domföra även med ett lägre antal nämndemän. Vi anser att inslaget av nämndemän som företrädare för allmänheten är viktigt i vårt domstolsväsende. Nödvändiga besparingar torde kunna göras inom andra områden. har beslut fattats i som ger möjlighet till rationaliseringar. a. har beslut fattats om utvidgad försöksverksamhet som innebär att telefon i ökad utsträckning kan användas vid rättegång, fler mål kan avgöras av ensamdomare, området för strafföreläggande har utvidgats. Genom effektivt utnyttjande av de möjligheter som står till buds torde det vara möjligt att med bibehållen rättssäkerhet spara in motsvarande summa på annat sätt än genom att minska antalet nämndemän. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi* 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om prioritering av insatser mot ungdomsbrottslighet, 2. att beslutar att hos regeringen begära förslag om åtgärder mot unga lagöverträdare under i enlighet med vad som i motionen anförts, 3. att beslutar att hos regeringen ett förslag om en samlad narkotikalagstiftning framläggs, 4. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om våld mot polisman, 5. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om polisens regionala organisation, 6. att beslutar att avslå regeringens förslag om nedskärning av antagningen av polisaspiranter, 7. att beslutar att hos regeringen begära en plan för polisutbildningens dimensionering under resten av 1980talet. *Se även motion 1982/83:1593. 8. att beslutar att till Lokala polisorganisationen: Förvaltningskostnader för /84 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med 20 milj. kr. förhöjt förslagsanslag av 3 , för att möjliggöra antagning av ytterligare 200 polisaspiranter, 9. att beslutar att till Inköp av motorfordon m. m. för /84 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av , för inköp av ytterligare narkotikahundar, 10. att beslutar att anta bifogat förslag till ändring av 7 § lagen om kriminalvård i anstalt (Bilaga), 11. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om försöksverksamhet med samhällstjänst, särskilt för unga lagöverträdare, 12. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om sammansättning av styrelse, 13. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om avslag på aviserat förslag om minskning av antalet nämndemän i tingsrätter och länsrätter. () () () () () Nuvarande lydelse Motionärernas förslag Vid fördelning av de intagna mellan öppna och slutna anstalter iakttages följande. Intagen bör placeras i öppen anstalt, om icke annan placering är påkallad med hänsyn till föreliggande fara för att han avviker eller eljest av säkerhetsskäl eller med hänsyn till att möjlighet bör beredas honom till sådant arbete eller sådan undervisning, utbildning eller särskild behandling som icke lämpligen kan anordnas i öppen anstalt. Den som har dömts till fängelse i Den som har dömts till fängelse i lägst för grovt narkotikabrott lägst skall placeras i sluten eller grov varusmuggling av narkoti- anstalt, om det med hänsyn till arten ka skall placeras i sluten anstalt, om av hans brottslighet eller annars kan det med hänsyn till arten av hans befaras att han är särskilt benägen brottslighet eller annars kan befaras att fortsätta en brottslig verksamhet att han är särskilt benägen att fort- av allvarlig karaktär innan verkstäi sätta en brottslig verksamhet av ligheten i anstalt har avslutats. allvarlig karaktär innan verkställig- bedömningen skall särskilt beaktas, heten i anstalt har avslutats. om straffet avser grovt narkotikabrott eller grov varusmuggling av narkotika. Tredje stycket gäller ej, om annan placering krävs för en ändamålsenlig förberedelse av förestående frigivning eller annars synnerliga skäl föreligger för placering i öppen anstalt.