mot · G602322 · 1983-01-17 00:00:00 — En reformering av studiestödssystemet Den sociala snedrekryteringen till den högre utbildningen är mycket stor. Även om antalet studerande från arbetarhem har ökat har andelen arbetarbarn ökat endast obetydligt och har sista år t. o. m. visat en tendens att minska. Orsakerna till denna snedrekrytering är flera. De värderingar och det språkbruk som präglar den grundläggande utbildningen är ofta främmande för barn till arbetare och lägre tjänstemän. Betygen gynnar huvudsakligen de elever som kommer från hem med s. k. studietradition. De stora skillnaderna i ekonomiska förutsättningar för högre studier är naturligtvis också en viktig orsak till snedrekryteringen. Enligt en undersökning bland vuxenstuderande () var studerande från arbetarhem mer tveksamma än andra grupper att skuldsätta sig (genom studielån). Dessutom har arbetarbarnen naturligtvis inte samma möjligheter att påräkna ekonomiskt stöd från föräldrar och andra anhöriga. infördes vårt nuvarande studiestödssystern, som hade till målsättning att möjliggöra för alla, oavsett social och ekonomisk bakgrund, att bedriva högre studier. Lånebeloppet var relativt lågt 1965 men skulle, sas det, höjas i takt med den allmänna standardhöjningen i samhället. Men detta har inte skett, tvärtom! Landets högskolestuderande har under de borgerliga regeringsåren fått kännas vid en rad försämringar inom det studiesociala området. Exempel på detta är urholkningen av basbeloppet, införandet av rabattkort på SJ samt försämringar av bostadsbidragen till studerande. Vpk tar upp detta i andra motioner. Med en ny socialdemokratisk regering är naturligtvis förhoppningarna stora från studerandehåll om avsevärda förbättringar inom det studiesociala området. Tyvärr har uttalanden från bl. a. utbildningsminister låtit ana att man från regeringshåll inte har för avsikt att genomföra några reformer inom det här området, utan endast till en del återställa de försämringar som de borgerliga regeringarna har genomfört. Beräkningar av vt-82 visar att en studerande som enbart lever av studiemedel har ca /mån. att bekosta hyra och oförutsedda utgifter med. Detta innebär att de allra flesta måste tillgripa förvärvsarbete vid sidan om studierna. Detta innebär att arbetet ofta inkräktar på den för studier avsatta tiden, och detta i sin tur leder till onödiga avbrott och misslyckanden i studierna. För att även de som inte kan få ekonomiskt stöd hemifrån skall kunna bedriva meningsfulla studier, måste nivån på studiestödet väsentligen höjas. En höjning är också nödvändig för att en ökad rekrytering av folk som har arbetslivserfarenhet skall bli möjlig. Dessa grupper har ofta hunnit skaffa sig helt andra ekonomiska åtaganden än ungdomar som påbörjar högskolestudier direkt efter avslutat ungdomsgymnasium. Vpk vill därför ånyo aktualisera en grundlig reformering av studiestödssystemet med den långsiktiga målsättningen att samhället skall stå för hela uppehället . Det finns olika vägar att genomföra detta på. Ett är att direkt införa ett nytt system med studielön, ett annat att gradvis uppjustera gränsen för återbetalning av studielånet, för att uppnå studielön för alla. I dagens läge med de stora löneskillnader som finns i samhället vill vpk förorda det senare systemet. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen hemställer om förslag till reformering av det studiesociala stödet enligt vad som anförs i motionen.