mot · G6021929 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1929 m. fl. SJ:s verksamhet baseras på två beslut fattade av : det trafikpolitiska beslutet och strukturplanen . Genom den senare har SJ garanterats en investeringsökning på under vart och ett av de därpå följande fem åren. SJ har därmed ansetts kunna möta de krav som för med sig. Det beslut som tog 1980 innebar också ett krav att SJ skulle uppnå lönsamhet senast /84. Detta ansågs kunna ske därför att strukturplanen ställde krav på SJ att rationalisera sin verksamhet och att öka sina marknadsandelar. resultatprognoser pekade på att SJ skulle lyckas uppfylla den ekonomiska målsättningen. har man emellertid talat om nödvändigheten av en låg löne- och prisutveckling samt att konjunkturen påtagligt skulle förbättras. Så har dess värre inte skett. Årets resultat pekar därför i en helt annan riktning. har underskotten ständigt stigit. Endast en gång /70 har SJ lyckats uppfylla sitt förräntningskrav. För /82 redovisas en förlust före bokslutsdispositioner inkl. det statliga förräntningskravet - på 675 milj. kr. Utslaget på tidsperioden från , har SJ enligt samma beräkningsgrund som i föregående mening - gjort en sammanlagd förlust på . Detta kommer i längden att bli en omöjlig utveckling. I regeringsproposition /83:25 redovisas följande tabell för SJ:s ekonomiska utveckling : SJ:s resultat före bokslutsdispositioner (milj. 1 Efter kostnadsavlastning om 150 milj. kr. i form av minskade avskrivningar och 65 milj. kr. i form av minskat förräntningskrav. 2 Efter kostnadsavlastning om 160 milj. kr. i form av minskade avskrivningar och 71 milj. kr. i form av minskat förräntningskrav. 3 Efter kostnadsavlastning om 210 milj. kr. i form av minskade avskrivningar och 115 milj. kr. i form av minskat förräntningskrav. tl 1982/83. har SJ dessutom uppburit ständigt större stöd till de s.k. ersättningsberättigade bannäten. Samhällets egentliga kostnader för järnvägsverksamhet är därför egentligen betydligt större. Tvärtemot strukturplanen så tyder nu allt på att SJ:s förluster kommer att fortsätta att växa, om inget radikalt görs med det snaraste. SJ:s egen prognos för det innevarande budgetåret tyder på en förlust på mellan 541 och 721 milj. kr. För nästkommande budgetår beräknar man förlusten till mellan 384 och 714 miljoner. Konsultföretaget , som för SJ:s räkning undersökt möjligheterna att förbättra lönsamheten, tror att underskottet blir ännu större. Det totala resultatet kan för nästkommande budgetår komma att uppvisa ett minus på . beräkningsgrunder är emellertid annorlunda än SJ:s. Regeringen har i budgetproposition 1982/83:100 redovisat sin syn på den fortsatta verksamheten inom SJ. Vi har i vår övergripande motion 1982/ 83:1927 redovisat ett antal grundläggande ställningstaganden beträffande SJ. Vi skall i denna motion ta ställning till budgetpropositionens förslag. Propositionen innehåller en rad förslag beträffande SJ. En närmare granskning visar dock att de främst består av skilda bokföringsmässiga transaktioner. Vi saknar en redovisning av: de faktorer som drastiskt förändrat förutsättningarna för SJ och de beträffande SJ fattade ställningstagandena övergripande trafikpolitiska beslut, vilka förändringar beträffande beslut som mot bakgrund av den ovannämnda redovisningen är nödvändiga beträffande nätet, turtäthet, kravet att upprätthålla skilda tjänster på olika delar av nätet osv., var det är möjligt att göra nya satsningar för att kunna erbjuda allmänheten och industrin nya tjänster till priser som täcker kostnaderna och räntabilitetskravet. Det är nödvändigt att det sker en genomgripande omstrukturering av SJ. Förlusterna måste bort. Vårt land har inte råd att satsa ca 2000 milj. kr. i SJ, när statens budgetunderskott och utlandsupplåningen har fått den omfattning som de har. SJ, dess ägare och berörda huvudmän beslutar om vilken trafik SJ skall upprätthålla och vem som skall bära eventuella förluster. Det är positivt att regeringen redovisar hur man avser att handlägga frågan om det ersättningsberättigade bannätet. Kommunikationsministern föreslår att ett antal bandelar överförs från affärsbanenätet till det ersättningsberättigade nätet. Vi biträder detta förslag. Den drastiskt försämrade världsmarknaden för järnmalm och stål har accentuerat svårigheter. Regeringen föreslår att överförs till det ersättningsberättigade nätet. En sådan överföring står dock i strid med de grundläggande principerna för uppdelning i a-banenätet resp. e-banenätet. Motivet för en överflyttning anges vara att har en starkt särpräglad karaktär. Till helt avgörande del skall ses som en lösning av de lappländska gruvfältens transportbehov. Detta faktum talar enligt moderat uppfattning för att SJ bör dela ansvaret för med malmproducenterna och de norska statsbanorna. Ett gemensamt företag mellan dessa tre parter skulle skapa förutsättningar för ett rationellare och billigare transportsystem. En överföring av till det ersättningsberättigade bannätet kommer att underlätta den ovan skisserade lösningen, varför vi - trots principiella betänkligheter - godtar regeringens förslag på denna punkt. Propositionen föreslår att statskapitalet skrivs ned med . Nedskrivningen av statskapitalet innebär dels att statens förräntningskrav minskar, dels att SJ:s kostnader för avskrivningar reduceras. Parallellt med denna nedskrivning föreslås att den s. k. uppskrivningsfonden skrivs ned med motsvarande avskrivningar på anläggningsvärdena. Vi förmodar att förslaget innebär att SJ under /84 skall skriva ned fonden till noll kronor. Uppskrivningsfonden skapades när det statliga budgetsystemet ändrades /81. Ändringen innebar att vissa kostnader som tidigare finansierades med underhållsmedel i fortsättningen skulle finansieras med investeringsmedel. Uppskrivningen innebar att anläggningstillgångarnas värde ökades med 1 760 milj. kr. varav ackumulerade avskrivningar beräknades till ca 520 milj. kr. SJ redovisar dessa 1240 miljoner i en s.k. uppskrivningsfond. Förslaget att skriva ned statskapitalet med innebär att SJ slipper ett årligt förräntningskrav på 120 milj. kr. samt avskrivning på tillgångarna. Nedskrivningen av uppskrivningsfonden förbättrar också SJ:s bokföringsmässiga resultat högst avsevärt. Fonden motsvarades av anläggningstillgångar i s.k. värdebeständiga anläggningar. Dessa anläggningar har mycket lång avskrivningstid. Men de affärsdrivande verkens princip att göra avskrivningar till återanskaffningsvärden resulterar trots den långa avskrivningstiden i mycket stora avskrivningar. Statsfinansiellt kommer förslaget att innebära att anslaget under D 2 kraftigt ökar. I den nu föreliggande budgetpropositionen föreslås anslaget öka från 874 till 1463 milj. kr. en ökning från förra budgetåret med 589 milj. kr. För statsmakterna kommer de föreslagna bokslutsdispositionerna att öka de årliga kostnaderna. Denna ökning av kostnaderna sker som SJ:s omstrukturering enbart inleds på några delområden. Enligt moderat uppfattning är denna otillräcklig. De föreslagna bokföringstransaktionerna bör vidtas först när omfattningen av omstruktureringen kan överblickas. Först kan ägaren - staten - överblicka konsekvenserna för t. ex. ägarkapitalet. Vid vidtogs en betydande avskrivning av statskapitalet. Budgetpropositionens förslag beträffande nedskrivning av statskapitalet med och uppskrivningsfonden, kan vi inte biträda förrän ett flertal viktiga problem blivit lösta måste veta utfallet av förhandlingarna med länshuvudmännen och SJ beträffande det ersättningsberättigade nätet, ägaren och SJ måste redovisa vilka åtgärder man ämnar vidta för att anpassa SJ:s övriga struktur till målet att uppnå kostnadstäckning och räntabilitet på statskapitalet trafikpolitiska beslut måste justeras beträffande SJ. bör i ett första steg minska ambitionerna trafikpolitiska beslut beträffande SJ. SJ bör ges möjlighet att minska den totala turtätheten , att frångå kravet på att erbjuda en likvärdig standard på sina tjänster på samtliga banor, att ej behöva göra avskrivningar på hela återanskaffningsvärdena av bannätet. Dessa åtgärder kan innebära kostnadsbesparingar i storleksordningen 150 milj. kr. De förluster som SJ kommer att göra, även med de av oss föreslagna åtgärderna, är vi beredda att tillskjuta i förlusttäckning, efter samma grunder som tillskjutit medel för förlusttäckning. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs 1. att avslår regeringens förslag i budgetpropositionen beträffande nedskrivning av statskapitalet i med , 2. att avslår regeringens förslag om nedskrivning av den s. k. uppskrivningsfonden, med motsvarande avskrivningar på anläggningsvärdena, 3. att i anledning av förslag i propositionen uttalar att SJ bör ges möjlighet att /84 minska turtätheten och frångå kravet på att erbjuda likvärdig standard på sina tjänster på samtliga banor, 4. att uttalar att avskrivningar på hela återanskaffningsvärdena ej behöver göras av bannätet, 5. att hos regeringen begär en översyn av trafikpolitiska beslut beträffande SJ i syfte att ge SJ en rimlig möjlighet att uppfylla statsmakternas krav på att verksamheten skall bära sina kostnader och ge ränta på statskapitalet. () PER () () () () () () () () ()