mot · G6022098 · 1983-01-25 00:00:00 — Stadsförnyelsebegreppet har mer och mer kommit att dominera den bostadspolitiska debatten i liksom i andra industrialiserade länder. Genom byggnadsvårdsåret och därefter stadsförnyelsekampanjen som avslutades har inom aktivt deltagit i ett betydelsefullt arbete, där det gäller att bevara och förnya det äldre bostadsbeståndet samt komplettera och förbättra dåliga boendemiljöer i det modernare beståndet. Ett uttryck för ambitionen att starta en debatt om stadsförnyelsefrågorna och skapa en svensk stadsförnyelsepolitik var de två kommittéer tillsatte som bostadsminister, nämligen och för stadsförnyelsekampanjen. avslutade sitt arbete 1982 i och med att stadsförnyelsekampanj avslutades. har avlämnat två betänkanden: o Stadsförnyelse och Bostadsförbättring (SOU 1981:99) o Stadsförnyelse - Kontinuitet, Gemenskap, Inflytande. Underlag för diskussion och fortsatt utredningsarbete. Betänkandena har remissbehandlats och stadsförnyelsekommitténs planerade andra etapp skulle behandla följande frågor: o Medborgar- och boendeinflytandet i stadsförnyelsearbetet, o Markpolitik för en socialt inriktad stadsförnyelse, o Kvartersförnyelse. o Ombyggnad - återanvändning av lokaler. o Utvärdering av pilotprojekten i den svenska stadsförnyelsekampanjen. Regeringsskiftet efter valet medförde att stadsförnyelsekommittén entledigades varvid meddelades att arbetet skulle bedrivas i andra former. fick alltså inte slutföra sitt viktiga arbete. Detta är oroväckande med tanke på att med all sannolikhet blir stadsförnyelsens decennier. Naturligtvis kan arbetet på att utforma en stadsförnyelsepolitik bedrivas i andra former än en stadsförnyelsekommitté. Ytterst är det fråga om den politiska vikt man fäster vid begreppet stadsförnyelse. Av många tecken att döma tycks den socialdemokratiska regeringen inte anse att stadsförnyelsefrågorna är viktiga. Man avskaffar stadsförnyelsekommittén och utelämnas stadsförnyelsebegreppet nästan helt i de bostadspolitiska dokument som den socialdemokratiska regeringen producerat sedan makttillträdet och där man verkligen haft tillfälle att precisera sin bostadspolitiska målsättning. I proposition 1982/83:50 föreslogs vissa temporära åtgärder beträffande ombyggnadsfinansieringen som också beslutades av regeringen. Man tog över huvud taget inte upp stadsförnyelsekommitténs förslag. I direktiven till den kommitté som skall göra en översyn av bostadspolitiken spelar stadsförnyelsefrågorna en mycket underordnad roll. I de sammanfattande fem punkterna om inriktningen i fråga om den statliga bostadspolitiken nämns över huvud taget inte stadsförnyelsefrågorna. Det verkar som om den socialdemokratiska regeringen anser stadsförnyelsefrågorna så marginella att de inte anses behöva ingå i en statlig bostadspolitik. Det synsättet kan inte accepteras. Intrycket av socialdemokratiskt ointresse för stadsförnyelsefrågorna förstärks ytterligare av bilaga 13 till budgetproposition 1982/83:100. Där nämns över huvud taget inte begreppet stadsförnyelse. Där finns inte heller några konkreta förslag på grundval av stadsförnyelsekommitténs betänkande. Den socialdemokratiska regeringen tycks inte inse behovet av en stadsförnyelsepolitik. På annat sätt kan man inte tolka dess agerande, eller rättare, brist på agerande. och stadsförnyelsekampanjen är utmärkta exempel på tidigare regerings engagemang i dessa frågor. Utvecklingen får nu inte stanna av. Pilotprojektskommunerna i stadsförnyelsekampanjen visade på problem och lösningar som regeringen nu måste tackla i stället för att sopa under mattan. Kommitténs och kampanjens arbete visade att stadsförnyelsefrågorna är mycket aktuella i många kommuner i landet. Ett utbyte av idéer och lösningar både nationellt och internationellt är viktigt. konstaterade att det utåtriktade arbete som hade pågått under kampanjen behöver följas upp med ytterligare insatser av typen information, utbildning och erfarenhetsåterföring. Stadsförnyelsen spelar en allt viktigare roll i samhällsbyggandet. Ombyggnader och reparationer har ökat kraftigt senare del och inom bostadssektorn är volymen nu lika stor som nybyggnadsverksamheten. Det finns också ett stort underhållsbehov, särskilt i bostadsbeståndet i form av dels eftersatt underhåll, dels av extraordinärt underhåll. Därtill skall läggas de energibesparande åtgärder som behöver vidtas för att klara energisparprogrammets målsättning. Det befintliga bostadsbeståndet skapar alltså en ekonomisk aktivitet i byggsektorn vilken har stor sysselsättningsmässig och samhällsekonomisk betydelse. Med tanke på stadsförnyelsefrågornas ökade vikt i det framtida samhällsbyggandet är det angeläget att det arbete som har bedrivits i de två kommittéerna fullföljs och vidareutvecklas. Arbetet torde komma att spänna över ett stort område och beröra frågor som bereds inom , i särskilda utredningar eller inom ämbetsverken. En av huvuduppgifterna skall vara att svara för att det arbete med information, erfarenhetsutbyte och metodutveckling som har påbörjats genom stadsförnyelsekampanjen fortsätter och fortlöpande anpassas till nya behov. Det är viktigt att fortlöpande följa förnyelseverksamhetens utveckling och belysa hur den påverkas av olika förhållanden i samhället så att kan få det underlagsmaterial som behövs för att stadsförnyelsens intressen skall kunna beaktas vid statsmakternas övergripande ställningstaganden i bostadspolitiska, trafikpolitiska m. fl. Man bör skapa ett forum för diskussion mellan de olika parter som är berörda av förnyelseverksamheten, om hur olika regelsystem bör tillämpas, behov av utvecklingsarbete på olika områden m. m. Debatten kring stadsförnyelsefrågorna skall stimuleras. Underlagsmaterial och åtgärdsförslag av allmänt och/eller principiellt intresse bör publiceras. Arbetet bör läggas upp så att berörda ämbetsverk, företrädare för kommunerna och landstingen samt intresseorganisationerna ges möjlighet att medverka. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställer vi att beslutar begära att regeringen initierar ett fortsatt utvecklingsarbete för den framtida stadsförnyelsen.