mot · G6021089 · 1983-01-24 00:00:00 — Grundutbildningen för skyddsombuden har främst skett genom fackföreningarnas försorg. En rad goda studiematerial för introduktionskurser har framtagits genom arbetar Däremot är det sämre ställt med vidareutbildning för skyddsombud. Arbetarskyddsstyrelsen har anordnat tre specialkurser för kvalificerade skyddsombud. Vissa folkhögskolor och utbildningsinstitut har gjort enstaka kurser. Vid vissa högskolor har anordnats enstaka kurser med relevans för arbetsmiljöfrågor. Den senare verksamheten borde kraftigt utökas för att tillgodose de stora behoven för många tusen skyddsombud av kvalificerad efterutbildning. Den högskoleanknutna vidareutbildningen borde kunna bedrivas som hel-, halv- eller kvartsfartsstudier resp. som enstaka kurser. Liknande kurser genomförs bl. a. i och . Full lön skall utgå och bekostas t. ex. via en arbetsgivaravgift. Genom sådan kvalificerad utbildning skulle skyddsombuden bli bättre rustade för sina uppgifter i planering och övervakning, viktiga iakttagelser från arbetsplatserna skulle samlas upp för fortsatt forskning, i vilken skyddsombuden deltog, och en bas för rekrytering till personal inom yrkesinspektion och företagshälsovård skulle skapas. Förutsättningar och planering för högskolebunden arbetsmiljöutbildning för skyddsombud på betald arbetstid bör utredas. Den svenska arbetsmiljöforskningen fick ett välkommet och betydande bidrag genom arbetarskyddsfonden (ASF). Ur fondens medel bekostas inte bara forskning utan även utbildning (t. ex. vid ASS) och information (t. ex. tidskriften och arbetarskyddsnämndens undervisningsmaterial) samt delvis centrum för arbetslivsforskning som tillkom i samband med MBL. Fackliga företrädare har fått ett betydande inflytande och finns med i referensgrupper. ASF:s positiva betydelse undanröjer emellertid inte vpk:s och flera fackförbunds krav på ett fackligt forskningsinstitut. Ett sådant fackligt institut skulle självt prioritera forskningsområdet, aktivt verka för att samla upp erfarenhet bland medlemmarna och låta dessa delta i forskningsprojekt, medverka i utbildning och information, vara ett kraftfullt remissorgan i arbetsmiljöfrågor och en motvikt till den omfattande kunskap som innehas av arbetsgivarnas representanter i företagen. Den kvalificerade arbetsmiljöforskningen bör haen kärna vid arbetsmiljöinstitutioner på medicinska och tekniska universitet. F. n. finns arbetsmedicinska universitetsinstitutioner endast vid och . Vid de tekniska högskolorna finns vissa institutioner med arbetsmiljöinriktning. Det är ett naturligt krav att arbetsmedicinska institutioner finns vid varje medicinskt universitet, liksom arbetsmiljöinstitutioner vid de tekniska högskolorna, för att skapa kontinuitet i forskningsarbetet och för att kunna erbjuda kvalificerad undervisning till grund- och vidareutbildning liksom forskarhandledning för doktorander. Vissa yrkesmedicinska kliniker är inte placerade vid universitetssjukhus. Dessa liksom de föreslagna länsklinikerna bör få särskilda forskningsmedel av statliga anslag, eventuellt som särskilda medel från arbetarskyddsfonden. Synnerligen oroande - men inte överraskande - rapporter om svartlistning av forskare från SAF:s sida har avslöjats. För arbetsgivaren obehagliga fakta döljs, och facket har inte rätt att ta in egna utredare. Arbetsmiljöfrågorna belyser den oförenliga motsättningen mellan kapital och arbete och klassamarbetets omöjlighet. De fackliga organisationerna skall ha lagstadgad rätt att inkalla all expertis och få tillgång till allt arbetsmaterial som behövs. Med hänvisning till det anförda föreslås* 1. att hos regeringen hemställer om förslag som innebär att den lokala fackföreningen får vetorätt angående löneformen vid arbeten som är förenade med olycksfallsrisk och att detta införs i arbetsmiljölagen, 2. att hos regeringen hemställer om förslag som innebär att en utredning tillsätts för att klargöra omfattningen av uteblivna åtal vid allvarliga arbetsolycksfall samt vilka åtgärder som behövs för att lagen skall tillämpas och ansvar utkrävas, 3. att hos regeringen hemställer om förslag som innebär att preciserade säkerhetsmarginaler tillämpas vid fastställande av hygieniska gränsvärden utgående från lägsta kända nivå som misstänks ge akut eller kronisk skadlig påverkan samt att övervägandena bakom varje gränsvärde offentliggörs, 4. att hos regeringen hemställer om förslag som innebär att kvinnor som planerar graviditet eller är gravida får lagstadgad rätt till omplacering eller ledighet med bibehållen lön vid risk för fosterskada, 5. att hos regeringen hemställer om förslag som innebär att juridiskt bindande gränsvärden införs för buller och sätts till högst (A) samt att föreskrifter utarbetas för belysning och icke-joniserande strålning, 6. att hos regeringen hemställer om förslag som innebär att de fackliga representanterna får kvalificerad majoritet i såväl arbetarskyddsstyrelsens styrelse som yrkesinspektionsnämnderna, 7. att hos regeringen hemställer om förslag som innebär att den lokala fackföreningen ges beslutanderätten om när arbete kan återupptas efter det att skyddsombud stoppar arbetet på grund av fara, 8. att hos regeringen hemställer om förslag som innebär att arbetarskyddsstyrelsen åläggs att skyndsamt utarbeta planerade föreskrifter enligt arbetsmiljölagen, 9. att hos regeringen hemställer om förslag som innebär * Se även motionerna 1982/83: 1090-1091. att alla anställda får obligatorisk tillgång till företagshälsovård fr. o. m. 1985 samt att företagshälsovården samordnas med landstingens verksamhet och att företagshälsovårdens personal anställs via landstingen men ansvarar för en kommitté som är till sin majoritet sammansatt av fackföreningsmedlemmar utsedda av de lokala fackorganisationerna, 10. att hos regeringen hemställer om förslag som innebär att förslagen företagshälsovårdsutrednings delbetän- kande om yrkesmedicinska kliniker vid region- och länssjukhusen fastställs i lag och kopplas till ersättningen till landstingen, 11. att hos regeringen hemställer om förslag som innebär att de fackliga organisationerna och yrkesinspektionen ges lagstadgad rätt att från företag erhålla information som behövs för forskningsändamål och att denna information tillställs forskare på begäran, 12. att hos regeringen hemställer om förslag som innebär att användning av diesel- och andra förbränningsmotordrivna arbetsmaskiner i fartygslastrum, slutna lokaler och gruvor samt vid andra underjordsarbeten förbjuds. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)