ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G702261 · 1983-11-29 00:00:00 — Konkurrensneutral redovisning av mervärdeskatt, m. m. 1983/84:75) I proposition 1983/84:75 föreslås att nuvarande möjlighet till dispens att redovisa mervärdeskatt efter kontantmetoden avskaffas. Övergångstiden föreslås bli kort - maximalt . Detta skulle för företag med en omfattande kreditförsäljning innebära en mycket svår finansiell påfrestning, som i en del fall allvarligt skulle påverka deras utvecklingsmöjligheter negativt. I en särskilt svår situation kommer de företag som genom omfattande investeringar redan hårt ansträngt sin finansiella ställning. Detta är t. ex. fallet för flera av postorderföretagen i . Den föreslagna korta övergångstiden är helt otillräcklig för att undvika icke önskvärda eller avsedda negativa effekter på utvecklingen av en expansiv bransch i den i övrigt av arbetslöshet hårt drabbade . Med anledning av det anförda hemställs att beslutar att ge länsstyrelserna rätt att medge anstånd med skattebetalningen på sådana fordringar som har uppkommit . Anstånd bör inte kunna medges längre än till utgången av .
mot · G702262 · 1983-11-29 00:00:00 — Konkurrensneutral redovisning av mervärdeskatt, m. m. 1983/84:75) I regeringens proposition 1983/84:75 föreslås bl. a. att avbetalningshandeln skall redovisa mervärdeskatt enligt räkenskapsenlig redovisningsmetod (bokföringsmässig redovisning). Vidare föreslås bl. a. att säljarens och köparens redovisning av mervärdeskatt inte får ändras vid återtagande av vara som sålts på avbetalning när köparen har haft rätt till avdrag för ingående mervärdeskatt vid förvärvet. Den föreslagna ändringen beträffande övergång till bokföringsmässig redovisning av avbetalningsfordringar leder till betydande likviditetspåfrestningar för avbetalningshandeln. Enligt uppgift lär enbart bilhandeln drabbas av en likviditetsförsämring i storleksklassen 600 milj. kr. En sådan försämring kommer att få allvarliga konsekvenser för berörda företag och innebär i realiteten en förtäckt skatteskärpning. Förslaget att inte ändra säljarens och köparens redovisning av mervärdeskatt vid återtagning i visst fall innebär att staten övervältrar sin förlustrisk för utebliven mervärdeskatt på säljaren. För att säljaren skall kunna gardera sig mot en sådan förlustrisk bör han tillse att köparen erlägger den honom tillkommande ingående mervärdeskatten vid leveransen av varan. Det bör emellertid uppmärksammas att köparen är berättigad till avdrag för ingående skatt först sedan redovisningsperioden gått till ända. Detta innebär att köparen i allmänhet inte har möjlighet att dels betala sedvanlig kontantinsats, dels betala ingående mervärdeskatt till säljaren redan vid leveransen. Säljaren löper med andra ord en betydande risk med den föreslagna ordningen att drabbas av en dubbelbeskattning. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att i första hand avslår propositionen. 2. att i andra hand uppskjuter ikraftträdandet av för
mot · G702264 · 1983-11-30 00:00:00 — 1983/84 264-268 En ny import- och exportreglering (prop 1983/84:61) Vi delar utredningens och regeringens uppfattning att export och import av varor i fortsättningen bör få ske utan licens. Det är en naturlig följd av att endast en liten del av utrikeshandeln i realiteten är underkastad licenstvång. Enligt vår uppfattning skall möjligheten till inskränkningar i frihandeln tillämpas mycket restriktivt. I förhållande till vad som gäller bör möjligheten att importera och exportera varor underlättas också materiellt sett. Det omfattande licenstvång vi har på textil- och konfektionsvaror bör gradvis avvecklas. En friare handel med dessa varor är inte bara ett intresse för konsumenterna, som får billigare varor och större urval, utan också ett viktigt led i vår strävan att förbättra exportmöjligheter. När och övriga industriländer ingriper med kvoter och andra importbegränsningar försvåras en nödvändig industrialisering i de fattiga länderna. Vi anser vidare att skyddet för sådana varor som i huvudsak skall säkerställa ett fritt åsikts- och informationsutbyte, t. ex. böcker och tidningar, ytterligare bör förstärkas genom att de helt undantas från förordningens tillämpning. I propositionen tar föredraganden också upp ett par frågor som inte omfattas av utredningens förslag, bl. a. det s. k. hemtagningssystemet som underlättar för importörerna bl. a. genom att varorna kan disponeras tidigare. Vi har i motsatt oss en förändring av detta system, en förändring som innebär att man ytterligare försvårar importen (NU 82/ Vi upprepar nu denna kritik. Med hänvisning till det anförda hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en gradvis avveckling av licenstvånget på textil- och konfektionsvaror, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om undantag från förordningens tillämpning för vissa varor, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om att undvika en skärpning av hemtagningssystemet. () () 1 1983/84.3 sami.
mot · G70243 · 1983-11-07 00:00:00 — m. fl. Godkännande av överenskommelse mellan staten och (prop. 1983/84:15) I proposition 1983/84:15 föreslås att bemyndigar regeringen att godkänna en överenskommelse mellan staten och om förändring av nedsättning av villkorslån som staten lånade företaget . Det statliga villkorslånet är på 250 milj. kr. I proposition 1982/83:32 föreslog regeringen att lånet dels skulle sättas ned med 100 milj. kr., dels vara ränte- och amorteringsfritt till utgången av 1989 för att därefter återbetalas som ett 25-årigt annuitetslån med en på marknadsmässiga grunder fastställd ränta. I motion 1982/83:38 yrkade vi avslag på regeringens proposition. Vi hävdade att enligt vår mening är de i propositionen framlagda förslagen om ändrade villkor för avtalet mellan staten och innebärande bl. a. att statens fordran nedsätts med 100 milj. kr. Regeringen återkommer i ärendet och hävdar: Sedan bemyndigat regeringen att godkänna avtalet mellan och staten har de vidare överläggningarna med företaget beträffande finansieringsvillkoren för ett av fartygen givit vid handen att den nedsättning om 100 milj. kr. som förutsätts i avtalet framstår som opåkallad med hänsyn till ändrade planer beträffande beställare. Regeringen har därför t. v. inte slutgiltigt godkänt det avtal som träffades . Regeringen återkommer därför med ett förslag till avtal med samma innebörd som det förra, men med den skillnaden att lånet skall sättas ned med 37 i stället för 100 milj. kr. Det är positivt att stödet till kan minska. Men utifrån principiella utgångspunkter avvisar vi även det nu föreslagna avtalet. Selektiva stöd till enskilda företag är av flera skäl olyckliga. Industripolitiken måste få en väsentligt ändrad inriktning, vilket innebär att generella och konkurrensneutrala åtgärder måste användas i ökad utsträckning och selektivt stöd endast i undantagsfall. Enligt vår mening bör en fortsatt gynnsam utveckling vara möjlig för utan den ändring av ifrågavarande avtal som föreslås i propositionen. har fått en delvis förnyad ägarbild. Den nya ägarbilden tillsammans med börsens omvärdering av företaget skapar utrymme för företaget att drivas efter gängse marknadsekonomiska principer utan ytterligare ekonomiskt stöd från statens sida. Med stöd av vad ovan anförts hemställs att beslutar avslå proposition 1983/84:15. () () PER STENMARCK (m)
mot · G70244 · 1983-11-07 00:00:00 — Beskattningen av energi (prop. 1983/84:28) I proposition 1983/84:28 om beskattning av energi föreslås bl, a. att rätt till avdrag för allmän energiskatt inte längre skall föreligga för luftfartyg som används för fritidsändamål eller annat privat ändamål. Förslaget är enligt min mening inte tillräckligt genomtänkt. Skulle dagens skattebefrielse avvecklas, drabbas det s. k. allmänflyget av betydande svårigheter utan större ekonomiska fördelar för statsmakterna. Genom den extra skattebelastningen kommer med till visshet gränsande sannolikhet de flygtimmar som skattehöjningen avser att reduceras. Det ger till resultat att de skatteinkomster regeringen tror sig kunna få på åtgärden i fråga blir mindre än de kalkylerade. innebär skattehöjningens konstruktion administrativa svårigheter. Krånglet tilltar för såväl staten som allmänflygarna. För staten skall kostnaderna för detta krångel dras från den teoretiska skatteintäkten. Regeringen har enligt min mening inte lyckats visa att den föreslagna skattehöjningen är välmotiverad. Den av allt att döma summariska beredningsprocess som föregått förslaget gör inte detta lättare att acceptera. Med hänvisning till vad som ovan framhållits hemställs att avvisar propositionens förslag om förändringar i rätten till avdrag för allmän energiskatt i fråga om luftfartyg i enlighet med vad som framhållits i motionen.
mot · G70249 · 1983-11-07 00:00:00 — Motion 1983/84:49 Höjning av skatterna på drycker och tobak, m. m. 1983/ 84:37) Alkoholskattens uppgift är att hålla nere alkoholkonsumtionen. Alkoholskattens nuvarande utformning är dock inte så konstruerad att den helt fyller detta mål. Det finns exempel som belyser detta - de s. k. vindrinkarna - som är beskurna viner, dvs. man har tillsatt ren alkohol för att de skall vara så starka som möjligt men ändå klassas som lättvin. Skatten per centiliter alkohol i dessa produkter är den lägsta man kan finna, öl undantaget. Inom lättvinsgruppen finns det också exempel på motsatsen kvalitetsviner med låg alkoholhalt men som är dyra och därför belastas med en hög skatt. Priset per centiliter blir här högre än i det första fallet. I en reservation till skatteutskottets betänkande (SkU 1982/83:47) om alkoholfrågor behandlades denna fråga. I reservationen förordades att i samband med kommande skattehöjningar på alkoholområdet successivt en större andel av skatten skulle tas ut genom grundavgiften och en mindre del genom procentavgiften. Reservationen bifölls av . I den föreliggande propositionen följs emellertid inte riksdagsbeslutet. Föredragande statsråd anför följande: Jag är således inte nu beredd att föreslå någon ändring av beskattningsprincipen för lättvinet. Vi anser att detta är beklagligt. Det beslut som fattade bör omsättas i en ändring av beskattningsprinciperna. Det bör därför ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderlig lagtext för att efterkomma det fattade beslutet. Med hänvisning till det anförda hemställs att med ändring av propositionen reformerar beskattningsprinciperna för lättviner i enlighet med vad som anförts i motionen. () . ()
mot · G70250 · 1983-11-07 00:00:00 — Motion 1983/84: 50 m. fl. Godkännande av vissa delar av ett avtal mellan staten och Rederiaktiebolaget m. m. 1983/84:14) I regeringens proposition 1983/84: 14 föreslås att skall bemyndiga regeringen att ikläda staten ansvar för att Gotlandsbolaget skall få full kostnadstäckning m. m., vilket i realiteten garanterar bolaget fortsatta vinster på skattebetalarnas beskostnad. Vidare att staten skall fortsätta att ge garantier för lån för fartygsfinansiering och rörelsegarantier till Gotlandsbolaget. kommunisterna yrkar i denna motion avslag på de i propositionen framlagda förslagen, vilket i realiteten också innebär ett avslag på det nya avtalet. Vpk har i tidigare motioner påtalat det olämpliga i att ge stöd och lån i olika former till privatkapitalet. har också partiet gått emot förslag om ekonomiska subventioner m. m. till den privatägda rederinäringen. Vi anser fortfarande att det är oriktigt att med skattemedel stödja en sådan näring så länge den är i privat ägo. I stället borde, i det nu aktuella fallet, Gotlandsbolaget överföras i samhällets ägo. När det gäller stödet till Rederiaktiebolaget har detta varit uppe till riksdagsbehandling. Vpk har även då ansett att bolaget borde förstatligas och begärt förslag hos regeringen om detta. Avtalet mellan staten och Gotlandsbolaget har bl. a. gett de privata ägarintressena i bolaget garanterade vinster. Även det nu föreliggande förslaget till avtal kommer i praktiken att ge dessa garantier. Även om detta avtal ter sig förmånligare för staten är det fortfarande rederiintressena som tjänar mest på detsamma, så t. ex. genom lånegarantierna om 70 milj. kr., varav 40 milj. kr. avser annan verksamhet än koncessionstrafikens rörelse. De olika stödformer som förekom när investeringarna i de bägge nya fartygen skulle göras och de oskäliga vinster som bolaget dessutom tillskansat sig genom avtalen borde i sig resulterat i att staten nu stod som ägare till de bägge fartygen. kommunisterna är överens med regeringen om att olika former av stöd erfordras för att bibehålla Gotlandstrafiken men att detta bör ske genom ett samhällsägt rederi. Exempelvis kan ett delägarskap för diskuteras. Härigenom skulle Gotlandstrafikens fortsättning garanteras och en avsevärt bättre servicenivå uppnås. Slutligen måste avtalets del om restaurangnäringen ombord ifrågasättas från principiell utgångspunkt. Restaurangen på båtarna är undantagen från själva båttrafiken och en eventuell vinst räknas härigenom inte av från transportstödet. I praktiken innebär detta att ett privatföretag erhåller monopol inom en statsfinansierad verksamhet. Slutsatsen i vår kritik är att Rederiaktiebolaget bör överföras i samhällets ägo. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att avslår proposition 1983/84:14, 2. att hos regeringen hemställer om förslag till församhälleligande av Rederiaktiebolaget i enlighet med vad som anförs i motionen. (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G70251 · 1983-11-03 00:00:00 — och organisation för postverket (prop. 1983/84:34) I proposition 1983/84:34 föreslås en ny organisation för postverket med bl. 25 regionala enheter utanför . Vi vänder oss emot förslaget om regionhuvudort för . I likhet med i länet förordar vi . uppfyller väl de kriterier postverket ansett betydelsefulla vid den geografiska gränsdragningen och valet av regionort. Det geografiska läget är klart fördelaktigt. ligger mitt i länet. har en mycket stark ställning som postal knutpunkt och fördelningsort. Kommunikationsmässigt har ett utomordentligt bra läge. Genom förändringar inom statensjärnvägar har blivit en av de mest betydelsefulla fördelningspunkterna för posten i . uppfyller väl kraven vad gäller anknytning till övrig administration i samhället inte minst i den indelning av länet som tillämpar i sin sjukvårdsadministration. Enligt vår mening är förutsättningarna för att ett regionkontor, beläget i , skall kunna fylla sina uppgifter mycket goda. Med stöd av det anförda hemställer vi att beslutar förorda som regionhuvudort i . () ()
mot · G70252 · 1983-11-07 00:00:00 — Motion 1983/84: 52 Höjning av skatterna på drycker och tobak, m.m. (prop. 1983/ 84:37) biföll en reservation till SkU 1982/83:47 om ändrad utformning av vinbeskattningen. Syftet med ändringen var främst att genom en lindrigare beskattning av viner i mellanprisläge främja en övergång till alkoholsvagare drycker. I proposition 1983/84:37 redovisar föredragande statsråd sina överväganden till följd av detta beslut. Slutsatsen blir att han inte funnit någon acceptabel teknik för att utan olägenheter sänka priset på viner i mellanpri släget. I den av bifallna reservationen framhölls att den justering av vinbeskattningen som skulle ske främst borde gälla viner upp till prisläget . Det är denna brytpunkt som skapar de problem som redovisas i propositionen. De motiv för en omläggning av vinbeskattningen som redovisades i reservationen i skatteutskottet är alltjämt giltiga. Beskattningen av lättviner bör därför ändras så att procentavgiften sänks. Det skattebortfall som blir följden bör täckas genom en höjning av grundavgiften eller genom ett ökat skatteuttag på alkoholstarkare drycker. Regeringen bör lägga fram förslag till . att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen beträffande en ändrad beskattning av lättviner.
mot · G70256 · 1983-11-10 00:00:00 — Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 1983/84:40) I propositionens bilaga 7 föreslås införande av avgifter för prövning och tillsyn enligt miljöskyddslagen. Utgångspunkten i propositionen är att avgifterna skall täcka koncessionsnämndens, länsstyrelsernas och kostnader i samband med prövningen enligt ML liksom kostnaderna för myndigheternas tillsyn. Vidare skall avgifterna finansiera kostnaderna för sådana undersökningar vid som behövs som underlag för prövning och tillsyn. På detta vis skall 105 milj. kr. pris- och lönenivå tas in i avgifter. För vissa verksamheter som prövas enligt ML kan de föreslagna avgifterna bli en mycket tung börda att bära. En sådan näring är vattenbruket. Vattenbruk är den samlande benämningen på fisk-, mussel-, skaldjurs- och algodling. Detta är en näring som är under uppväxande i . I sker just nu en expansion på framför allt musselområdet. Algodling är också en verksamhet som med all sannolikhet kommer att bli omfattande . Vattenbruket är en framtidsnäring som kommer att få stor betydelse för att skapa nya jobb i framför allt glesbygder. För del har redan näringen fått betydelse för sysselsättningen i länets skärgårds- och glesbygdsområden. I dessa områden, där arbetslösheten är mycket hög, är det ont om nya jobb i andra näringar, och förhoppningarna på vattenbruket är stora. Även från samhällsekonomisk synpunkt är vattenbruket viktigt, då importen av vattenbruksprodukter är omfattande och svarar för en betydande del av vårt handelsunderskott. En ny näring som är under uppväxande har oftast mycket snäva ekonomiska ramar och havsbruksverksamheterna är inget undantag; lönsamheten är därför låg. En extra pålaga i form av den föreslagna avgiften för prövning och tillsyn enligt miljöskyddslagen kan därför komma att påverka näringens utveckling på ett mycket negativt sätt. Den hittillsvarande utvecklingen av näringen har stöttats av olika regionala och centrala organ, och det är därför orimligt att nu införa en avgift som kraftigt kommer att försvåra nyetablering och utveckling av näringen. Om avgiftssystem över huvud taget skall införas bör under alla förhållanden vattenbruksverksamheterna undantas. 1 1983184.3 sami. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att beslutar att verksamheten inom vattenbruket (fisk-, mussel-, skaldjurs- och algodlingar) undantas från den föreslagna avgiften för prövning och tillsyn enligt miljöskyddslagen.
mot · G70257 · 1983-11-09 00:00:00 — Ändring i lotterilagen (1982:1011) (prop. 1983/84:45) I lotterilagens 14 § anges i 6 morn., att lotteri skall bedrivas inom den kommun, där sammanslutningen huvudsakligen är verksam. Vi vet inte bakgrunden till denna bestämmelse, men sannolikt har den motiverats med hänvisning till samhällsorganisatoriska skäl. Men uppenbarligen tar bestämmelsen inte rimlig hänsyn till den verklighet i vilken många föreningar bedriver sin verksamhet. Vi tror att föreningar m. fl. lotterianordnare i många fall förbisett bestämmelsen och sålt lotter även i angränsande kommuner. Och så länge det inte funnits åklagare har det inte heller funnits någon domare. Men observerades emellertid i ett sådant övertramp, varför frågan nu torde komma under rättslig prövning. Åt detta finns givetvis inget att göra f. n. Men för att undvika liknande fall bör enligt vår mening den aktuella paragrafen ändras, så att den blir bättre anpassad till verkligheten. För att belysa behovet av en ändring skulle vi vilja anföra det lilla samhället i nordöstra hörnet av (). En förening i Rödbo torde som sitt verksamhetsområde i relativt ringa mån betrakta den egna kommunen men däremot de angränsande tätorterna i kommunerna . Skulle det behövas ytterligare ändringar utöver dem vi nedan föreslår för att tillgodose syftet med vår motion, förutsätter vi att utskottet utarbetar erforderlig lagtext. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar om följande lydelse av lotterilagens 14 §, 6 mom. att lotteriet bedrivs inom de kommuner, där sammanslutningen huvudsakligen är verksam, samt .
mot · G70259 · 1983-11-11 00:00:00 — Motion 1983/84:59 m. fl. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 1983/84:40) I regeringens proposition 1983/84:40, bil. 7 verksamhetsområde, föreslås avgifter för prövning och tillsyn enligt miljöskyddslagen. Enligt förslaget bör avgifterna utgå i förhållande till den tid som åtgår för hantering av de enskilda ärendena. En negativ konsekvens av förslaget är att avgiften kan belasta mindre verksamheter där kostnaderna har stor betydelse på grund av den långa tid som kan ligga mellan investering och avkastning. Den verksamhet vi avser är vattenbruk, exempelvis mussel-, alg- och fiskodling. Mot bakgrund av att vattenbruket är en relativt ny näring i med goda utvecklingsmöjligheter är det angeläget att samhället inte motverkar utvecklingen genom avgifter som omöjliggör denna verksamhet. Föredraganden säger i propositionen att koncessionsnämnd och länsstyrelserna bör kunna nedsätta eller efterge avgiften om särskilda skäl föreligger. Enligt propositionen bör , organisationsnämnd och få i uppdrag att närmare utforma avgiftstaxan. Fisk- och musselodlingar samt andra verksamheter med anknytning till havsbruk är framtidsnäringar som kommer att få stor betydelse för sysselsättning i skärgårds- och glesbygdsområden. Därför är det viktigt att avgifter inte försvårar nyetablering och utveckling av näringen. Mot denna bakgrund anser vi att eventuella avgifter på vattenbrukets område bör nedsättas eller efterges. att uttalar att avgifter för kontroll enligt miljöskyddslagen på vattenbruksområdet bör kunna nedsättas eller efterges. () () ()
mot · G70261 · 1983-11-11 00:00:00 — m. fl. Fortsatt giltighet av lagen (1974:922) om kreditpolitiska medel (prop. 1983/84:43) I proposition 1983/84:43 föreslås att giltighetstiden förlagen (1974:922) om kreditpolitiska medel förlängs med , dvs. till utgången av . Den kreditpolitiska lagstiftningen har varit föremål för ett omfattande utredningsarbete. I sitt slutbetänkande (SOU 1982:52) förordade kreditpolitiska utredningen en liberalisering av kreditpolitiken. Utredningen bedömde det som önskvärt att hålla tillbaka regleringar och uppnå mer marknadsmässiga förhållanden. Remissbehandlingen av betänkandet är avslutad. föreslog regeringen i proposition 1982/83:56 att det högsta tillåtna likviditetskravet inom den kreditpolitiska lagstiftningen skulle ändras från till . I en moderat motion 1982/83:66 yrkades avslag på detta förslag med hänvisning till kreditpolitiska utredningens betänkande. biföll propositionen, men har sedermera meddelat att systemet med likviditetskvoter inte skall utnyttjas i fortsättningen. De skäl som anges härför överensstämmer med vad som anförts av kreditpolitiska utredningen och moderata samlingspartiet. har även i andra avseenden tagit försiktiga steg i riktning mot en mer marknadsanpassad kreditpolitik. senast har en emission genomförts av oprioriterade statsobligationer, s. k. riksobligationer, till en ränta som ligger högre än den hittillsvarande räntenivån för prioriterade obligationer. Enligt vår mening bör arbetet på att införa en mer marknadskonform kreditpolitik skyndsamt drivas vidare. Således blir det i fortsättningen svårt att förklara att räntan på prioriterade statsobligationer hålls nere under marknadsnivån till förfång för bl. a. pensionärer och försäkringstagare. Regeringen föreslår att den kreditpolitiska lagstiftningens giltighetstid skall förlängas . Enligt vår mening bör förlängningen inte omfatta mer tid än vad som oundgängligen erfordras för att slutföra det kreditpolitiska översynsarbetet med utgångspunkt i det framlagda utredningsförslaget och däröver angivna remissyttranden. För denna uppgift kan på sin höjd erfordras . Med anledning av det anförda hemställs 1. att förlänger giltighetstiden för lagen 1974:922 om kreditpolitiska medel till utgången av , 2. att begär att regeringen framlägger förslag om en mer marknadskonform kreditpolitisk lagstiftning i så god tid att det kan genomföras till . () () () () () () . HÖGMARK (m) ()