ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G602320 · 1983-01-14 00:00:00 — 1982/83 320-326 Vidgad rätt till föräldrapenning Förvärvsarbetande förälder som tillfälligt behöver stanna hemma och vårda barn i samband med barns sjukdom eller liknande har rätt till föräldrapenning under och barn . Föräldrapenning kan också utgå till fadern i samband med barns födelse. utnyttjade drygt hälften av de ersättningsberättigade familjerna denna föräldrapenning under genomsnittligt . Det finns emellertid vissa situationer där inte föräldrapenning utgår. Om en dagmamma blir sjuk och föräldern måste stanna hemma för att vårda barnet utgår föräldrapenning. Om däremot dagmammans barn blir sjuka och hon därför ej kan ta emot dagbarnet utgår ingen föräldrapenning till den förälder som måste stanna hemma och vårda sitt barn. Ej heller utgår föräldrapenning då hemarbetande förälder följer med sjukt barn till läkare och detta medför att den andre föräldern, som normalt förvärvsarbetar, måste stanna hemma för att vårda annat barn i familjen. En likartad situation uppstår när den förvärvsarbetande föräldern avstår från förvärvsarbete för att tillsammans med den andre föräldern på läkares inrådan följa med barnet till läkare i de fall barnet lider av en allvarlig sjukdom eller att båda föräldrarna behöver delta i läkarbesöket som en del i behandlingen av barnet. I föräldraförsäkringsutredningen (SOU 1982:36) uppmärksammas dessa fall. Utredningen noterar att, vad gäller de två senast relaterade fallen, antal ersättningstillfällen som kan förväntas uppkomma om föräldrapenning skulle utgå, sannolikt skulle vara få. Endast marginella kostnadsökningar kan därmed antas uppkomma om man medger rätt till föräldraförsäkring. enligt mm mening är det en rättvisefråga att det vid de tre ovan relaterade situationerna kan utgå föräldrapenning. Inte minst mot bakgrund av den låga utnyttjandegraden av föräldrapenning är det angeläget att de omnämnda förhållandena ses över. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till ändring i lagstiftningen så att föräldrapenning kan utgå även i de tre ovan nämnda fallen.
mot · G602324 · 1983-01-14 00:00:00 — m. fl. Färdtjänsten är ett mycket viktigt instrument för att bryta rörelsehandikappade människors isolering. Grundprincipen är att handikappade skall få samma resemöjligheter som människor har som kan använda kollektiva färdmedel. För att denna princip skall kunna förverkligas är det viktigt att villkoren för färdtjänsten görs så lätta och obyråkratiska som möjligt. Självklart är det nödvändigt att ha arbetsformer som förhindrar missbruk men onödig byråkrati måste också undvikas. I och med den nya socialtjänstlagen som trädde i kraft /83 räknas färdtjänsten som en biståndsåtgärd som åligger vistelsekommunen. Flera kommuner och i förekommande fall landsting betalade tidigare för sina färdtjänstlegitimerades resor också på främmande ort. Med stöd av den nya socialtjänstlagen dras nu i allmänhet denna möjlighet in. Det visar sig då att det nya systemet skapar svårigheter för färdtjänstkunderna. kunde de använda sina vanliga biljetter även vid besök på främmande ort. tvingas de till krångliga ansökningsförfaranden hos den kommun de skall besöka. Situationen försvåras dessutom av att olika huvudmän tillämpar olika regler. Detta att en färdtjänstkund måste särskilt ansöka om färdtjänst varje gång hon eller han vill företa en resa inom en annan kommun/ ett annat landstingsområde än där färdtjänstlegitimeringen gäller måste betraktas som ett exempel på onödig byråkrati. Eftersom antalet färdtjänstbiljetter och därmed reslängden för allmänna resor normalt är maximerat borde det inte finnas behov av särskild prövning när en färdtjänstkund vill företa en resa utanför sitt legitimeringsområde. Riksfärdtjänsten erbjuder visserligen möjligheter till resor också utanför den egna kommunen eller egna landstingsområdet. Kraven på legitimering för riksfärdtjänst är då så mycket strängare än för den vanliga färdtjänsten att många färdtjänstkunder ställs utanför. Försöken att via kommunförbunden nå fram till en ordning som blir enklare för kunderna har inte lyckats. Mot denna bakgrund kan det finnas anledning till initiativ från statsmakternas sida. I första hand bör möjligheterna att nå en frivillig överenskommelse som innebär att färdtjänstkunderna kan utnyttja sina biljetter också utanför den egna kommunen eller det egna landstingsområdet prövas ytterligare. I andra hand bör en ändring i socialtjänstlagen komma till stånd. Med stöd av vad som här anförts hemställer vi att beslutar hemställa hos regeringen om initiativ i syfte att nå fram till en ordning där färdtjänstbiljetter kan utnyttjas också vid resor utanför den egna kommunen eller det egna landstingsområdet. () P.-O. ()
mot · G602327 · 1983-01-14 00:00:00 — 1982/83 327-334 Amningen är viktig för spädbarn. Barn som inte har ammats löper 5-10 gånger så stor risk att dö som barn som har ammats. Bröstmjölken har en näringsriktig sammansättning och skyddar mot diarré och andra infektioner. Amningen är en rättighet för kvinnor och barn, och bröstmjölken är dessutom ett billigt näringsmedel. De multinationella barnmatsföretagen medverkar genom sin reklam till spridning av uppfattningen av modersmjölksersättning är bättre än amning. I insjuknar och dör miljontals spädbarn till följd av att de får modersmjölksersättning i stället för bröstmjölk. har arbetat intensivt för att i få till stånd en internationell kod för marknadsföring av modersmjölksersättning, och en sådan antogs 1981. rekommenderar WHO att denna kod skall omsättas i internationell lagstiftning. , som arbetar med denna fråga, har i en artikel om barnmatsindustrins aktiviteter skrivit att industrin erbjuder sina tjänster till en del länder, där man därigenom får fram mycket svaga koder. Detta kan vara förödande för barnens hälsa och utveckling. Det är mycket viktigt att , som har engagerat sig i denna fråga, fortsätter sitt starka engagemang. Det måste innebära att vi också här hemma får en lagstiftning. Därmed får vi en stark kod, och framför allt blir vi ett moraliskt stöd för andra länder. Det är självfallet betydligt svårare för SIDA att gå ut i och arbeta med dessa frågor på ett framgångsrikt sätt, om vi inte här hemma följer upp WHO:s rekommendation om lagstiftning. För lagstiftning krävs förändringar i tryckfrihetsförordningen. Vi har vissa begränsningar när det gäller bestämmelser om marknadsföring av alkohol och tooatcsvaror. Vårt engagemang för kräver att vi får en lagstiftning så att vi i vårt land kan moraliskt stödja och hjälpa i denna fråga. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär åtgärder för att omsätta den internationella koden för marknadsföring av modersmjölksersättning i lagstiftning. (c' () 1 1982/83. 3 sand Nr 327-334
mot · G602328 · 1983-01-14 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:343 av m. fl. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående ett nytt system för lärlingsutbildning . () H. () () () () () () () () PER () L. () ()
mot · G602329 · 1983-01-17 00:00:00 — arkivinformation (SVAR) SVAR startade en försöksverksamhet i kommun, . Syftet med verksamheten är följande: 1) Tillgängliggöra arkivmaterial för forskning och undervisning, 2) Underlätta arkivens, bibliotekens och museernas service till hembygdsoch släktforskare, 3) Medverka till att säkerställa förintelsehotat arkivmaterial av vitalt intresse för nuvarande och kommande generationer, 4) Skapa nya arbetstillfällen i ett glesbygdsområde () till en förhållandevis låg kostnad. SVAR är alltså avsedd som en enhet vilken förvarar, katalogiserar, kopierar och distribuerar information ur arkivmaterial i form av mikrofiche och andra kopior. (Mikrofiche=mikrokort.) Den pågående försöksverksamheten står f. n. under huvudmannaskap av och leds av en interimstyrelse med representanter för , landsarkiven, , och länsarbetsnämnden i samt kommun och SVAR:s ledning. Ordförande är professorn i ekonomisk historia vid . SVAR är verksam i nyrenoverade lokaler (en f. d. fabrik) som ställt till förfogande av kommun. har uppdragit åt i beslut att bevilja bidrag för högst 20 anställda i verksamheten, varvid medel bekostas från tolfte huvudtitelns reservationsanslag B 4, Sysselsättningsskapande åtgärder, Beredskapsarbeten. Härjämte får från nämnda anslag bekostas vissa investeringskostnader m. m. för högst 1 milj. kr. Detta gäller för /83. Verksamheten har utvecklats positivt under pågående försöksperiod som inneburit att personalen utprovat och utvecklat olika register till arkivmaterialet och rutiner för att lagra, kopiera och tillhandahålla den stora mängden mikrokort. En institution av detta slag fyller en viktig samhällsfunktion inte minst i samband med en växande folkbildningsaktivitet, där exempelvis studiecirklar allt oftare kommer att syssla med forskning och diskussioner, utställningar osv. kring bygdens och befolkningens historia. Man kan räkna med att det breda intresset för hembygds- och släktforskning kan leda till att får besök från olika delar av landet, inte minst , vilket i sin tur kan bli till ett stöd för andra näringar. Förhoppningarna knyts således till att denna bygd, , kan bli ett centrum för aktivitet av detta slag. 1* 1982183. Härvid får institutionen inte bara direkt utan även indirekt regionalpolitisk betydelse. Det finns knappast någon anledning att ytterligare förlänga försöksverksamheten . I stället bör regeringen besluta om etablerandet av en fast inrättning - allt i enlighet med den utredning och det förslag som i lagt fram. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att Svensk arkivinformation i bör ges formen av en fast inrättning inom .
mot · G602331 · 1983-01-14 00:00:00 — m. fl. Transport av farligt gods Mängden kemikalier som i olika sammanhang används i vårt samhälle ökar ständigt. Många av dessa kemikalier är mycket giftiga och kan få katastrofala följder för miljön och människorna om de sprids. Ett särskilt känsligt moment i kemikaliehanteringen är naturligtvis transporterna. På våra gator och vägar sker ständigt transporter med farliga kemikalier. Olyckor i samband med sådana transporter skulle i vissa fall kunna få oöverskådliga konsekvenser. Anmälnings- eller tillståndsplikt för transporter av farligt gods råder huvudsakligen för explosiva eller radioaktiva transporter. Genom frivilliga åtaganden från producentsidan har också en praxis utvecklats med förhandsanmälningar av stora landsvägstransporter av klor. I övrigt kan transporter av farliga kemikalier således ske utan att ansvariga myndigheter känner till dem. Det gör naturligtvis också att förutsättningarna för myndigheterna att förebygga olyckor är mycket små. beslöt att anta ett förslag till ny lagstiftning om transporter av s. k. farligt gods (prop. 1981/82:94; /82:35). Den nya lagen, som trädde i kraft , innehåller huvudsakligen bemyndigande för regeringen och olika myndigheter att utfärda föreskrifter. Det materiella innehållet i det nya regelsystemet blir således beroende av hurdana föreskrifter regeringen och verkställande myndigheter utfärdar. Det är viktigt att de nya befogenheter har gett de verkställande organen leder till en avsevärd förbättring av förhållandena i synnerhet när det gäller landsvägstransporter. Ett grundläggande krav bör vara att hälsovårdsnämnderna i berörda kommuner hålls underrättade om i princip alla transporter av giftiga kemikalier och annat jämförbart gods. Detta bör kunna ske genom en obligatorisk anmälningsplikt, antingen till berörd länsstyrelse eller direkt till de kommunala hälsovårdsnämnderna. Eftersom en stor del av transporterna sker med en viss regelbundenhet längs samma transportsträckor bör en sådan anmälningsplikt inte behöva bli alltför administrativt betungande. Däremot skulle det innebära att de miljövårdande myndigheterna kan hålla en viss olycksberedskap och därmed lindra konsekvenserna av eventuella olyckor. Det blir också lättare för myndigheterna att förhindra att särskilt känsliga vägsträckor används. Det finns därför anledning för att uppmana regeringen att utfärda sådana föreskrifter att en obligatorisk anmälningsplikt för transporter av farligt gods införs. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att obligatorisk anmälningsplikt i samband med transporter farligt gods bör införas. () () ()
mot · G602332 · 1983-01-14 00:00:00 — m. fl. Samverkan mellan kommuner, och luftfartsverket Inom såväl vägverk, luftfartsverk som kommuner finns områden då det gäller maskinanvändning och personalresurser som är likartade. Som exempel kan nämnas lastbilar, lastmaskiner och väghyvlar m. m. Vid en granskning av de här berörda områdena finner man att maskinparken ej vid samma tillfällen till fullo utnyttjas, utan många tillgängliga maskintimmar står outnyttjade inom ett område medan andra verks områden är i behov av kapacitet och inhyrning sker. I ett ekonomiskt svårt läge är det speciellt viktigt att alla resurser utnyttjas till fullo för att få minsta möjliga kostnader . Genom en samverkan mellan kommuner, vägverk och luftfartsverk inom lämpligt område kring en flygplats skulle en betydligt bättre resursanvändning kunna ske. Känt är bl. a. att luftfartsverkets maskinpark på en flygplats är dimensionerad för att klara även svåra vintrar och blir därigenom överdimensionerad under en stor del av det övriga året. Dessa kvalificerade resurser skulle, i stället för att stå outnyttjade, kunna biträda kommuner och vägverk i de likartade arbeten som förekommer där. Samverkan bör givetvis också ske i omvänd riktning då så erfordras. För att finna former för en sådan samverkan mellan kommuner, vägverk och luftfartsverk bör en försöksverksamhet igångsättas inom lämpligt område. Ett lämpligt försöksområde borde vara , arbetsområde i samt vissa av de kringliggande kommunerna. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen hemställer att en försöksverksamhet i enlighet med vad som anförts i motionen igångsätts i området kring . () P. O. ()
mot · G602333 · 1983-01-14 00:00:00 — Per Stenmarck och av biltåg Den svenska bytesbalansen har visat stora underskott. Ansträngningar görs för att förbättra situationen. Alla är väl medvetna om att vårt ekonomiska läge inte kan förbättras så länge bytesbalansen ständigt visar negativa resultat. Utvecklingen kommer att vara densamma under det kommande budgetåret. Som en effekt av höstens devalvering kommer sannolikt antalet turister till att öka. kommer troligen charterresorna från att minska. Många svenskar, som tidigare rest utomlands, kommer att välja att tillbringa sin semester inom vårt land. Detta är positivt och bör på alla sätt uppmuntras. Här gör bl. a. en stor insats. Stigande bensinpriser och den vidsträckthet som vårt land har motverkar emellertid kostnadsmässigt det önskemål som otvivelaktigt finns att utforska nya delar av vårt land. För sydsvenskar är det ofta betydligt billigare att resa söderut, varför de väljer detta alternativ, även om en bilsemester inom skulle eftersträvas av många. Därför har vi förmodligen färre semestrande svenskar i än vi annars skulle kunnat ha. Av samma anledning har vi förmodligen också alltför få semesterfirare från utlandet. Lågpriståget har gjort järnvägarna mer förmånliga, men om den resande dessutom skall hyra bil vid framkomsten blir totalkostnaden ofta alltför hög. Frågan om biltåg har debatterats av tidigare. Trots detta återkommer vi, därför att kraftigt stigande bensinpriser åter aktualiserat frågan. Det är vår övertygelse att möjligheten att forsla bilen på biltåg mellan södra och norra (alternativt mellersta) skulle avsevärt öka semesterfirandet i . Många länder har goda erfarenheter av biltåg. En tågresa med bilen på tåget kan på längre sträckor kostnadsmässigt konkurrera med bilkörning. bör därför, som ett led i sin strävan att höja resandefrekvensen, undersöka möjligheterna att införa biltåg mellan och . Med anledning av det anförda hemställs att hos regeringen begär en undersökning av trafikpolitiska och samhällsekonomiska möjligheter att införa biltåg i . PER STENMARCK (m)
mot · G602338 · 1983-01-17 00:00:00 — Motion 1982/83:338 som försökskommun för arbetskooperativ kommun är den till ytvidden näst största kommunen i . Tillsammans med är hårdast drabbat av arbetslösheten i . av arbetskraften är öppet arbetslös eller i beredskapsarbete. Ett antal industrinedläggningar har drabbat kommunen bl. a. Lättmetallverken och Eiser. Sedan Eiserfabriken lagts ner bildade ett antal av de anställda sömmerskorna ett löntagarägt företag, som just befinner sig i ett uppbyggnadsskede. Erfarenheterna från skapandet av detta företag var att en rad problem beträffande organisation, finansiering, marknadsföring m. m. utgjorde svårigheter vid etablerandet. Dock har ett gott kooperativt samarbete och en god vilja till gemensamma tag varit avgörande för att företaget nu börjar fungera, även om många frågor återstår att lösa. kommun kan även uppvisa en viss kooperativ sambruksverksamhet på jordbrukssidan, som förhoppningsvis kunde vara möjlig att vidareutveckla. Från andra kommuner i landet - inte minst representerande glesbygden finns exempel på arbetskooperativ som kunnat framgångsrikt utvecklas bl. a. för viss produktion och serviceförsörjning. En hel del verksamheter skulle säkerligen vara möjliga att utveckla på basis av hemslöjd, hantverk och turism. I detta sammanhang saknas ofta kunskap och erfarenhet om arbetskooperativen och deras möjligheter. Det är bekant att kooperationsutredningen i syfte att underlätta bildandet av kooperativ föreslog en försöksverksamhet. En sådan försöksverksamhet har vid statens industriverk också kommit i gång i regi av några regionala utvecklingsfonder. Men fortfarande torde det mesta som gäller arbetskooperativ vara obruten mark. Om idén om arbetskooperativ, som enligt samstämmiga utredningsrön rymmer stora utvecklingsmöjligheter, skall få verklig substans, så fordras praktiska verksamheter ute i regionerna. Dessa försöksverksamheter kan sedan tjäna som ett slags plantskolor för att initiera en arbetskooperativ utveckling. Självklart är starten en fråga om idé och entusiasm, men också en fråga om kunnande och resurser - inte minst kapital. Här borde rimligen samhället komma in med stöd i skilda former. Tyvärr har arbetskooperativ i allmänhet tillkommit i en krissituation, dvs. för att söka rädda sysselsättningen. Mera sällan har det gällt offensiva satsningar för ny utveckling. Enligt vår mening kunde kommun vara lämplig som en försökskommun för utveckling av arbetskooperativ, varvid redan etable rade, med initialsvårigheter kämpande företag kunde omfattas av verksamheten. Med hänvisning till ovanstående föreslås att beslutar hemställa hos regeringen om undersökning av förutsättningarna för kommun att bli en försökskommun för arbetskooperativ.
mot · G602340 · 1983-01-17 00:00:00 — Motion 1982/83:340 Odling av energiskog i Övergången till inhemska och förnyelsebara energikällor är en del av den av antagna planen för den svenska energipolitiken. En viktig delfråga i sammanhanget är satsningen på energiskogsodling. För att energiskog skall kunna få en verklig betydelse för energiförsörjningen och bli ekonomiskt försvarbar fordras odling på stora sammanhängande arealer. Det fordras också förberedelsearbete för att göra odlings- och skördebetingelserna så gynnsamma som möjligt. Det kan således t. ex. behövas röjning, markbearbetning, dränering och stenröjning. Till förberedelserna hör naturligtvis också att klargöra ägande- och nyttjanderätt till lämplig mark och att bilda företagsformer för drift av verksamheten och transporter. I det sammanhanget bör prövas möjligheterna att bilda arbetskooperativ. En storskalig odling av energiskog bör startas i , där förutsättningarna, lämplig mark och arbetskraft finns i överflöd. I första hand bör Kalix-Haparanda-området bli aktuellt för odling av energiskog. Med hänvisning till det anförda föreslås att hemställer hos regeringen om åtgärder och förslag om satsning på odling av energiskog i enlighet med vad som anförs i motionen.
mot · G602341 · 1983-01-17 00:00:00 — I samband med prospekteringsundersökningen av kommun inom ramen för gjordes ett intressant fynd av i Tjåmotis. Hur stor fyndighet det rör sig om är oklart, men det har antytts att den inte håller måttet för brytvärdhet. Vi vill dock i denna motion peka på två faktorer som ökar motivet för en volframbrytning inte bara i Tjåmotis utan i hela regionen. Volframfynd har inte bara gjorts i . Också i kommun, f. ö. i närheten av uranfyndigheten i Pleutajokk, har flera volframfynd gjorts. Även i angränsande delar av har volframmineraliseringar studerats. Vi är av den uppfattningen att om samtliga dessa volframfynd studeras gemensamt ökar motivet för en brytning. är en metall av stor strategisk betydelse. används inom stålindustrin och vårt lands stålindustri är till övervägande del beroende av importerad , även om en viss inhemsk produktion förekommer. Till detta skall läggas det faktum att volframmarknaden är kraftigt monopoliserad. Ett företag, , har ett avgörande inflytande på västvärldens volframhandel. Dessa fakta har gjort att mineralpolitiska utredningen gjort den bedömningen att brytning av i landet också måste övervägas ur ren försörjningssynpunkt. Utredningen skriver: För en prioritering av från försörjningssynpunkt talar främst den starkt koncentrerade produktionen och stålindustrins stora beroende av denna metall. (SOU 1980:12 s. Utredningen har ur försörjningssynpunkt tillsammans med kobolt och molybden klassat som mycket kritiska. Genom överstyrelsen för ekonomiskt försvar hålls ett fredskrislager av motsvarande förbrukning. Vi är av den uppfattningen att detta fredskrislager inköpt utifrån skulle kunna ersättas med en inhemsk produktion från det aktuella området. Vid en bedömning av brytvärdheten av volframmalmerna måste hänsyn tas till detta. Enligt vår mening bör regeringen vidta åtgärder för att göra en helhetsbedömning av de aktuella volframfynden. Stor vikt måste läggas vid de rent beredskapsmässiga aspekterna. Med hänvisning till det anförda föreslås att uttalar sig för att en helhetsbedömning av volframfynden i och bör komma till stånd i enlighet med vad som anförs i motionen. minab/gotab 1983 73365
mot · G602344 · 1983-01-14 00:00:00 — 1982/83 344-349 1982/83:344 * _ och av ett arbetsförmedlingskontor i De insatser som arbetsförmedlingarna gör för att skaffa arbete åt människor och att se till att industrin får den arbetskraft som den behöver, är en mycket viktig verksamhet. Det är då viktigt att arbetsförmedlingen är så organiserad att den kan fylla denna uppgift på ett tillfredsställande sätt. För bör det vara en målsättning att det finns ett kontor i varje kommun. En sådan decentraliserad uppbyggnad har de bästa möjligheterna att ge människor och företag den service som är nödvändig. De små lokala kontoren kan på ett bättre sätt än de stora följa upp de ärenden man har att handlägga, man känner folk och företag bättre och kan då också lättare finna lösningar som är till allas belåtenhet. De arbetssökande får därmed också närmare till sin arbetsförmedling. F. n. saknas det kontor i och Ed, förmedlingen sköts bl. a. genom att förmedlare reser till . Förmodligen en bra nödlösning men mycket tid går då åt till resor, tid som kunde användas bättre. Resorna kostar också pengar. En lokalisering av ett kontor till skulle naturligtvis öka lokalkostnaderna, men den faktor att de små kontoren fungerar effektivare liksom sparad tid och billigare reskostnader uppväger till stor del dessa kostnader. I budgetpropositionen har det aviserats att AMS skulle få 80 nya tjänster, och vi ser det då som naturligt att man tar till vara denna möjlighet att nu lokalisera ett kontor till . Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om ett arbetsförmedlingskontor i . () () 1 1982/83.