mot · G6021365 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1365 m. fl. har fatt en profilering mot idrotts- och friluftsverksamhet och har en omfattning av ca . Skolans första försök i den här vägen kom 1977 genom startandet av en alpin linje som ett projekt inom området idrottsutbildning. Den alpina linjen omfattar 30 elever och ligger som en 3-årig extern utbildning i . Vid folkhögskolan finns förutom den alpina linjen följande kurser: Allmän linje 45 elever 1 -3 år Fjälledarutbildning 24 elever 2 år utvecklingsstörda 8 elever 12 år Alpina linjen vid är den enda i sitt slag i . Utbildningen är förlagd till skidhem, ett f. d. skolhem som kommunen ställt till förfogande och som sedan kompletterats av till en väl fungerande utbildningsenhet. Huvudbyggnaden inrymmer kök, matsal, expedition och studielokaler samt bostad för 6-12 elever. I huset finns dessutom skidverkstad, styrketräningslokal, tvättstuga, bastu samt rum för TV och bordtennis. I anslutning till huvudbyggnaden har dessutom låtit uppföra en ny internatförläggning omfattande 18 rum. Efter viss försöksverksamhet med andra modeller, har det visat sig att helårsförläggning i är det bästa alternativet. Härigenom får eleverna tillgång till fina backar med snökanon, lättillgängliga liftar och i övrigt mycket positiv miljö, bl. a. Tämabys tradition inom utförsåkningen. Snökanonanläggningen är f. ö. ett annat projekt där bidragit vid uppförandet. Utbildningen är upplagd så, att eleverna efter genomförd studiegång erhåller gymnasiekompetens som motsvarar ungefär 2-årig social linje på gymnasieskolan. Den alpina sporten är en teknikgren som kräver omfattande individualisering av undervisningen. Arbetet försvåras ytterligare av att arbetslokalen slalombacken är stor, vilket i sin tur medför ett komplicerat lagarbete för lärama. Träningen har dock kunnat hållas på hög nivå genom ett högt resursuttag för gruppen. Överuttaget har reducerats genom att lärarna, utan extra ersättning, ställer upp på korta kurser och lov samt i några fall under kurstid, vilket möjliggörs genom att andra lärare arbetar med större grupper. Detta är naturligtvis otillfredsställande och i längden också ohållbart. Alpina linjen vid kan, om man bortser från lärarnas ogynnsamma arbetssituation, ses som ett mycket lyckat projekt Detta får till stor del tillskrivas folkhögskolans stora flexibilitet i utbildningen, vilket också vitsordas av utredning Idrott-Folkhögskola där följande fastslås: Folkhögskolan har således en flexibilitet som saknar motsvarighet inom andra skolformer. Detta är av väsentlig betydelse för idrottsrörelsens utbildningsbehov, som varierar starkt vad avser utbildningens längd, innehåll, utbildningsform och tidsmässig fördelning över året. För den enskilde eleven som är aktiv idrottsman/kvinna och som vill förena utbildning med idrottsutövning, kan denna flexibilitet vara av avgörande betydelse. har, genom alpina linjen tillfört ansenliga resurser till glesbygdsområdet kring . Detta har skett dels primärt genom skapande av arbetstillfällen, dels sekundärt genom den verksamhet som skidhemmet bedriver. Skidhemmet har kommit att få stor betydelse för glesbygdssamhället . För att verksamheten skall kunna fortsätta med för lärarna anständiga arbetsförhållanden bör antalet elev veckor för alpina linjen höjas i likhet med vad som gäller för vissa andra specialutbildningar inom folkhögskolan. Förändringen skulle medföra ett ökat resursuttag med ca . Enligt vår mening är det angeläget att studier i kombination med idrottsutbildning får ske så långt möjligt på lika villkor vid folkhögskola som vid gymnasieskola. Resurserna för den alpina linjen vid bör därför förstärkas. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om förstärkta resurser till alpina linjen vid . () ()