mot · G6021501 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1501 m. fl. Statens vattenfallsverks organisation och dess roll i energipolitiken I årets budgetproposition bilaga 14 industridepartementet upptar nära trettio sidor. Det säger något, men långtifrån allt, om den ställning som detta statliga verk intar. Det är länge sedan övergick från att syssla enbart med de energifrågor som själva namnet på verket talar om till att delta i snart sagt alla aktiviteter på detta område. är inblandat i alla större beslut, överväganden och planeringsåtgärder inom energiområdet som det moderna svenska industrisamhället står inför. Det har gett verket en unik maktposition och ett oerhört stort inflytande inom denna viktiga sektor. Det är ingen överdrift att påstå att i stor utsträckning har bestämt huvudinriktningen av energipolitik och t. o. m. tidigare, givetvis med regeringarnas goda minne. Det har rått samförstånd, men i kraft av sina resurser och sina möjligheter att ställa både riksdag och regeringar inför fullbordade fakta, när det gällt projekteringar, energiprognoser och planerad utbyggnad av distributionssysstem, har kunnat göra dessa till självuppfyllande profetior. I den studie av svensk energipolitik och dess utveckling, Energi och samhälle, sedermera sammanfattad i boken, Sol eller uran, som sekretariatet för framtidsstudier genomförde framgår detta med all önskvärd tydlighet. Två exempel kan belysa detta påstående. var många stora kommuner i inställda på att starta egen elproduktion i samband med den övergång till centrala värmeanläggningar i stället för fastighets- eller kvarterspannor som då förestod. Det var den första stora fjärrvärmeutbyggnaden i , och man viste och insåg redan vid vilka möjligheter till kraftvärme som härigenom öppande sig. såg detta som ett hot mot sin egen monopolställning som distributör men också som producent av elkraft i . Man hade just startat den stora exploateringen av de stora älvarna och ville skaffa avsättning för denna stora energiproduktion som i det läget långtifrån var behövlig i . Följaktligen gick ut och erbjöd berörda kommuner förmånliga långtidskontrakt på billig elkraft och stoppade på det sättet effektivt upp så gott som all utbyggnad av kraftvärme . Motsvarande åtgärder vidtogs också mot all mottrycksbaserad elproduktion inom industrin. När utbyggnaden av kärnkraft blev aktuell i och såg på nytt vilka möjligheter till att vidmakthålla och stärka verkets ställning som denna nya energikälla erbjöd. Man satsade hämningslöst på en ny våg av utbyggnad inom elproduktionssektorn, med kärnkraft i stället för vattenkraft som bas. Otroligt överdrivna elförbrukningsprognoser framtagna av centrala driftsledningen (CDL) användes som argument mot myndigheter och allmänhet för att motivera den stora satsning på kärnkraft som önskade driva fram. Man var mycket framgångsrik. Utan allvarligare tankar på säkerhetsfrågor och ännu mindre avfallshantering var med, och i många fall som förste pådrivare, om att planera en stor kärnkraftsutbyggnad i - med storvulna visioner om tjugofyra kärnkraftverk kring de svenska kusterna. De stora inkomsterna från vattenkraftsutbyggnaden kunde användas inom verket i denna nya stora satsning. Man deltog aktivt i propagandan för ökad energiförbrukning och kärnkraftsutbyggnad. är involverat i oljeprospektering och oljeutvinning, värmeplanering och värmepumpsinstallation samt utvinning av alternativa energikällor av andra slag. Det kan ifrågasättas om ett så stort konglomerat inom energiområdet ger den mest klara överblicken och den största effektiviteten. Det är i vart fall klart att det fortfarande, precis som under tidigare decennier, ger unika möjligheter att påverka och styra utvecklingen inom energiområdet på ett sätt som inte är förenligt med hela samhällets samlade intresse. En uppdelning av verksamheten med en nedtrappning av roll i energiplanering och energiproduktion är önskvärd. Det är ingalunda säkert att ett enda stort verk kan åstadkomma de bästa resultaten och de billigaste lösningarna av energiproblem. Mot bakgrund av det framförda yrkas att hos regeringen hemställer om en undersökning och översyn av statens vattenfallsverks organisation och uppgifter och dess roll i svensk energipolitik. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)