mot · G602641 · 1983-01-19 00:00:00 — 1982/83 641-647 m. fl. Alternativa odlingsformer m. m. Jordbruksmarken en viktig naturresurs Vår jordbruksmarks nuvarande omfattning och produktionsförmåga har kommit till stånd genom generationers idoga arbete och omtanke om jorden. Varje generation har som sin målsättning haft att lämna något bättre i arv efter sig än vad man tog över. Det är delade meningar om huruvida den jordbruksdrift vi har fyller denna målsättning. Naturresursdelegationen inom har i rapporten och framtiden uttalat följande om jordbruket. Åkerns produktionsförmåga anses vara en förnyelsebar resurs. Vad man dock ofta förbiser är att det västerländska jordbruket i hög grad är beroende av hur vi hanterar den. Jordbrukspolitiken i var under framför allt i stor utsträckning inriktad på att få till stånd större enheter och specialiserad drift för att därigenom få fram billiga livsmedel. Växtförädlingen har också varit inriktad på att grödorna i första hand skall ge hög avkastning i kilo räknat, känslighet för sjukdomar och skadeinsekter brydde man sig mindre om eftersom kemikaliesamhället skulle klara den delen. Detta har lett fram till att för att driva jordbruk är man i hög grad beroende av kemikalier och bekämpningsmedel. Först , när tog över ledningen för den jordbrukspolitiska målsättningen, har det blivit någon ändrad inriktning på detta. Genom jordbrukspolitiska beslut blev familjejordbruken den storlekstyp man i första hand skulle satsa på. Därmed skapades bättre förutsättningar för att kunna bedriva ett till naturen och miljön anpassat jordbruk. Det skrevs också in i den jordbrukspolitiska målsättningen. Det innebar, att jordbruket skall bedrivas så att natur och miljö bevaras. Växtförädlingen har också i ökad grad fått till uppgift att ta fram sorter som är mera motståndskraftiga mot sjukdomar och skadeinsekter. Detta arbete tar dock , så det dröjer innan mera påtagliga resultat kan nås, men vi kan redan nu börja se att det görs framsteg. Den alternativa odlingen har en ganska liten utbredning i , av den svenska åkerjorden sköts på detta sätt. 1 1982/83. räknas då biodynamisk, organisk-biologisk och naturenlig odling. Dessa odlingsformer har sinsemellan olika idéer om hur jorden bäst skall brukas, men man har det gemensamt att man inte använder något bekämpningsmedel och inget eller mycket litet handelsgödsel. Den alternativa odlingen har vuxit fram utan något egentligt stöd från samhällets sida. Det är de alternativa brukarnas idealitet som gjort det möjligt att den alternativa odlingen över huvud taget finns. finns det omkring 100 brukare med i runda tal 2 000 ha åker. Det finns många skäl som talar för att minska giftanvändningen i jordbruket. Aktsamhet mot miljön, sparsamhet med energin och möjligheten att kunna bedriva jordbruk också är några av skälen. En viktig förutsättning för att kunna bedriva jordbruk med mindre insatser av kemikalier och gifter är att det skapas förutsättningar för omväxlande växtföljder. Eftersom djurhållning och då framför allt nötboskap varit det naturliga sättet att få till stånd dessa omväxlande växtföljder, måste nya möjligheter skapas. Att öka djurhållningen är inget realistiskt alternativ. Vi har redan överskott inom animalieproduktionen som är svårt att sälja till rimliga priser. Nej, vi måste få fram något annat och nytt. Alternativen bör här vara ökad odling av energigrödor och proteingrödor. Både när det gäller ökad odling av energigrödor och proteingrödor har från till årets väckts motioner till vilka det härmed hänvisas. Den alternativa odlingen bör ges ökat stöd och hjälp framför allt när det gäller forskning och rådgivning. Men det bör framför allt i ökad utsträckning vara möjligt att i det konventionella jordbruket använda de erfarenheter och den kunskap som de alternativa metoderna besitter. Om vi genom att använda mer resistenta sorter, odlar mer energi- och proteingrödor, använder mer mekanisk bekämpning av ogräs osv. skulle giftanvändningen i jordbruket kraftigt kunna minska. Vi anser att det är denna väg vi måste vandra för att mer påtagligt minska både giftanvändningen och nyttjandet av framför allt kvävegödsel. Forskningen måste sorn vi tidigare påpekat ökas på detta område och det måste satsas större resurser när det gäller framtagandet av motståndskraftiga sorter. Det behövs också större arealer i försökssammanhang som använder alternativ odling och konventionella jordbruk med inslag av alternativa metoder. Man måste kunna visa resultat för att få genomslagskraft. En information till konsumenterna är också behövlig eftersom de nya sorter det blir fråga om inte alltid har samma kvalitet som de nuvarande. Produkterna kommer inte alltid att se lika fina ut kvalitetsmässigt men de får för den delen inte vara sämre. Genom att stimulera till en odling med mindre insatser av bekämpnings medel och handelsgödsel kan vi vinna de fördelar som tidigare nämnts, bättre miljö och arbetsmiljö, ett energisnålare jordbruk och en skonsammare hantering av jordbruksmarken. Därtill kommer, i varje fall i nuvarande situation, att överskotten av jordbruksprodukter blir mindre. Jordbruket har en besvärlig ekonomisk situation. Minskade insatser av kemiska bekämpningsmedel och handelsgödsel kommer att ytterligare minska inkomsterna. Ersättningen till jordbrukaren för produkterna kommer därför att behöva höjas. Påverkan på konsumentpriset behöver för den skull inte bli alltför dramatisk då ersättningen till jordbrukaren är en förhållandevis liten del av det slutliga konsumentpriset. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts angående forskning, rådgivning och ökade fältförsök när det gäller alternativa odlingsformer och nyttjandet av alternativa odlingsformer i det konventionella jordbruket. () () () () () () . () () () () () 1* 1982/83.