mot · G6022027 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. En kolhamn i , m. m. Många hade förväntat sig en snabb kolintroduktion i eftersom oljepriserna fortsatt att stiga. Men genom regeringsförslaget om långtgående rening av rökgaserna även på mindre och medelstora kolanläggningar har en försening uppstått. Kostnaden för rökgasavsvavling på mindre och medelstora kolanläggningar uppgår till . per ton avskilt svavel. Motsvarande kostnad för att avsvavla eldningsolja är endast . per ton svavel! Enda lösningen för en snabb kolintroduktion i är att teckna kontrakt på kol med låga svavelhalter. Sådana svavelfattiga koltyper finns huvudsakligen i s. k. transoceana länder, t. ex. , , , m. fl. En sådan kolimport förutsätter att det i vårt land finns djuphamn, som kan ta emot tonnage över 100 000 dwt. har fått regeringens tillstånd till sådan hamnbyggnad. Den planerade Sundshamnen i kommer att få ett vattendjup på 18,5 m, vilket betyder att fartyg med djupgående upp till 17,0 m kan anlöpa denna hamn. En ytterligare fördjupning av hamnen till ett vattendjup av drygt 20 m är också möjlig när behov uppstår. I kolpriset som förbrukaren betalar är i motsats till oljepriset transportkostnaden en dominerande del. Som exempel kan nämnas att av den kostnad som förbrukaren betalar för australiskt kol är av priset kostnader för transporter från fram till förbrukaren. Ur kostnadssynpunkt är det alltså av stor betydelse att finna ekonomiska transportlösningar. Valet av transportlösningar påverkar också marknadsförhållandet mellan olika kolexportörer. Så kan exempelvis effektiva transportlösningar innebära att man kan inköpa kol med låga svavel- och kvicksilverhalter från transoceana länder till samma prisnivå som östeuropeiskt kol som ofta har betydligt högre halter av bl. a. svavel. Omlastningshamnen har en central funktion för att erhålla ekonomiska transportlösningar. Detta illustreras genom de exempel på olika transportlösningar som redovisas nedan. Som exempel har valts tre orter i där konkret planläggning av koleldade anläggningar pågår. Orterna är följande: o där hos regeringen ansökt om lokaliseringsprövning för ett koleldat kraftvärmeverk, o där hos regeringen ansökt om lokaliseringsprövning för ett koleldat kondenskraftverk. o där lokaliseringsansökan insänts för ett koleldat kraftvärmeverk. Transport- och omlastningskostnaderna i nedanstående typexempel är beräknade enligt prisnivån . Beräknad kolförbrukning /år Planering pågår i för muddring till 11,2 m vattendjup Detta vattendjup ger en möjlighet till att ta emot fartyg upp till ca 35 000 dwt. Kolet skall levereras från i som planeras för fartygsstorlekar upp till 170 000 dwt. Alt. /.Transport Newcastle-omlastning på kontinenten-Malmö Newcastle-kontinenten 130 000 dwt Transportkostnad Newcastle-kontinenten 16:50 US$ Omlastning på kontinenten 5:25 US$ Transportkostnad kontinenten-Malmö 8:25 US$ Transport Newcastle-omlastning 130 000 dwt Omlastning i 5:25 US$ Transportkostnad (pråm- 2:25 US$ x 30 US$ = 18 000 000 US$ = -76,5 milj. kr. x 25 US$ = 15 000 000 US$ = -63,5 milj. kr. Förutom en kostnadsbesparing på ca 13 milj. kr. erhålls en säkrare tillgång från centralhamn i , vilket även medger mindre lagerhållning i . Enligt planerna färdigställt . Beräknad kolförbrukning 1 . Vattendjup i 14,0 m. Detta ger en möjlighet att ta emot fartyg upp till ca 60 000 dwt. Kolet skall levereras från i som planeras för fartygsstorlekar upp till 170 000 dwt. Direkttransport Transportkostnad med 26:25 US$ fartyg på ca 60 000 dwt Transport Newcastle-omlastning i 130 000 dwt Omlastning i 5:25 US$ Alternativet innebär att kolet transporteras till i 130 000tonnare, vilket medger ca kol. I dellossas ca . Resterande 80 000 transporteras till . Kostnad för kol till Extra hamnkostnader 0:65 US$ 1 300 000 x 26:25 = 34 125 000 US$ = -145 milj. kr. 1 300 000 x 26:25 = 34 125 000 US$ = -145 milj. kr. 1300 000x19:15 = 24 900 000 USS = -105 milj. kr. En dellossning i innebär alltså en kostnadsbesparing för på ca 40 milj. kr./år. Koleldat kraft värmeverk i Enligt planerna färdigställt /1984 Beräknad kolförsörjning /år Vattendjup 6 m. Detta vattendjup ger möjlighet till att ta emot fartyg på upp till 8 000 dwt. Det har i detta exempel förutsatts att av kolet levereras från i och att resterande från direkttransporteras. Vidare har samma omlastningskostnad förutsatts i som i . Denna kostnad är baserad på gällande taxor på kontinenten. Transport Newcastle-omlastning 60 000 dwt Omlastning i 5:25 US$ Transport Newcastle-omlastning 130 000 dwt x 35:50 US$ = 10 650 000 US$ = . x 29:75 US$ = 8 900 000 US$ = . En kostnadsbesparing skulle bli möjlig för på ca 7,3 milj. kr./ år. Dessa exempel styrker dels den ekonomiska nödvändigheten av en utbyggnad av Sundshamnen, dels också behovet av att en färdig, väl fungerande lösning står till buds omkring 1985. För att konstatera vilket tillgängligt tonnage som finns på världsmarknaden har genom Lloyds fartygsregister datastudier gjorts över vilka fartyg som finns tillgängliga på världsmarknaden. Det finns ca 200 bulk- och kombinerade olja/bulk-fartyg större än 110 000 dwt som kan bära kol. Dessa kan inte gå in i på grund av för stort djupgående men kan omlasta kolet i Sundshamnen till mindre tonnage för vidaretransport till Östersjöhamnar. Av det sagda framgår att användning av lågsvavligt kol är en mera tilltalande lösning än de av regeringen föreslagna skärpta reningskraven vid koleldning. Mot denna bakgrund är det även självklart att import av lågsvavligt kol också är en statlig angelägenhet. Därför är det rimligt att staten också stöder utbyggnaden av Sundshamnen i . Ett sådant ställningstagande torde också innebära en verksamhetsåtgärd för att bekämpa den inhemska försurningen. Frågan om tillskapande av en central hamn för kolimport i har tagit ett stort steg framåt. Det sammanhänger med planer att förlägga en kolenergianläggning till . Denna är i första steget kostnadsberäknad till ! Genom draghjälp blir ett starkt alternativ också för lokalisering av en anläggning för kolvattenbränsle. En intressentgrupp kring Sundshamnen i har redan startat en förprojektering. En sådan innefattar provmuddring av inseglingsränna till den nya hamnen. Vissa geotekniska undersökningar pågår också. Kostnaderna för detta beräknas till 4-5 milj. kr. Denna projektering beräknas vara klar . Sundshamnen framhålls som ett svenskt alternativ till de kontinentala omlastningshamnarna. Förutom kol kan andra bulkvaror tas emot i fartyg på upp till . En finess är att Sundshamnen också skall ta emot returaska för fortsatt hamnutfyllnad. Betydelsefullt för Sundshamnens ekonomi är att kolanvändningen i och närområdet blir relativt stor. planerade anläggning , som för ett block på 600 MW kräver en årlig tillgång på kol, blir naturligtvis en viktig bricka i spelet. Kolhamnen är i sin tur nödvändig för ett kraftverk i den här storleksordningen. Om förprojekteringen ger positiva resultat och lokaliseringstillstånd beviljas, skall göra detaljerade planer för sin kolenergianläggning. Denna skall i första etappen enbart producera el. Tidpunkten för utbyggnaden är ännu oviss. Prognoser visar att ett koleldat 1* 1982/83. kraftverk på 600 MV-block behöver tas i drift efter 1995. har planer på att komma i gång /92. Då krävs ett utbyggnadsbeslut komma . De fyra största politiska partierna i har informerats om planerna om såväl centralhamn som kolkraftverk och ställer sig också bakom beslutet under förutsättning att säkerhetsföreskrifterna för miljön kan uppfyllas. Just genom tillkomsten av en centralhamn ökar också möjligheten att hämta kol med låg svavelhalt från transoceana länder. Förutsättningen är att tonnaget är tillräckligt stort för att hålla fraktkostnaderna på en rimlig nivå. Det har tidigare från regeringens sida uttalats att en central kolhamn inte är aktuell förrän . Enligt många bedömare är det därför hög tid att börja projektera . Dessutom kan förmånliga långtidskontrakt om kolleveranser ännu tecknas. Kolet är otvivelaktigt det främsta energialternativet till olja och mycket talar för att kolet utöver de ekonomiska fördelarna också kan visa sig ha miljömässiga fördelar. Kolet skall ju ersätta oljan, vilket ofta glöms bort i debatten. Utvecklingen har klart redovisat att tillskapandet av en svensk centralhamn för kolimport är väsentligt i framtida energipolitik. Regeringen har 1981 prövat frågan om etablering av Sundshamnen och lämnat tillstånd för byggande enligt 136 a § byggnadslagen till kommun. Enligt vår mening synes ett statligt engagemang i Sundshamnen vara väl motiverat ur såväl sysselsättnings- som energipolitisk synvinkel. Sundshamnen har vad avser själva hamndelen kostnadsberäknats till 230 milj. kr. För anläggningar i hamnen tillkommer 100 milj. kr. Iordningställande av lageryta för kol inkl. hanteringsutrustning i lager har kostnadsberäknats till 100 milj. kr. Till kostnaderna får läggas räntor . av hamnens drifttid kan beräknas ge ett visst driftunderskott till vilket kapital erfordras. Intäkterna fås via avgifter för omlastning och lagring av kol. Storleken av intäkterna beror således direkt av den kvantitet kol som förs via hamnen. Avgifterna sätts i konkurrens med omlastningsavgifter i andra hamnar såsom exempelvis . Gjorda beräkningar visar att hamnen når sin företagsekonomiska lönsamhetspunkt vid en omlastad kvantitet kol på /år. Efter de första årens förmodade underskott finns goda möjligheter till ett positivt ekonomiskt resultat. Eftersom kommunen inte, med hänsyn till sin storlek och den speciella påfrestning som varvssituationen medför, ensam kan stå för upplåning och finansiellt risktagande är det med hänsyn till projektets positiva betydelse för energiförsörjning rimligt att staten står som garant för upplåningsbehovet. Även om det ekonomiska resultatet för projektet beräknas vara positivt, föreligger ett företagsekonomiskt risktagande. Med hänvisning till vad som sagts om projektets status, bör staten via ett skyddsnät hålla kommunen skadeslös om oförutsedda händelser skulle leda till ett negativt ekonomiskt resultat. Konstruktionen kan göras på samma sätt som vad avser , där staten svarar för de eventuella förluster som kvarstår drifttid. Beräkningarna vilar som framgått av det föregående på en mängd förutsättningar och antaganden som även om de baserats på bästa tillgängliga underlag självfallet är behäftade med osäkerhet. Inverkan av osäkerheter har också studerats genom känslighetsanalyser som har avsett inverkan av genomsnittlig fraktsträcka för kusttonnage Utöver kommun är det kommun, , , , och Saléninvest som gått med i intressentgruppen. kommun har vid en mängd olika tillfällen uppvaktat regering och myndigheter om en central kolhamn. Man uppnådde 1981 tillstånd till byggande men fick ingen ekonomisk statlig hjälp. Genom oförtrutet arbete har emellertid kommunens representanter lyckats samla nämnda intressentgrupp. Det är ett framsteg som ger projektet större stadga och stabilitet. Med de ställningstaganden man numera fastställt om den framtida energiförsörjningen i och att kol skall ingå som en viktig komponent i det sammanhanget anser vi att det också är en statlig angelägenhet att medverka till en central kolhamn. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts som skäl för byggandet av en central kolhamn i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna att staten med hänsyn till projektets positiva betydelse för energiförsörjning också bör ingå som intressent i projektet. () BO ()