ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G602443 · 1983-01-19 00:00:00 — och av kärnvapenbärande fartyg har inte några kärnvapen. har inte heller för avsikt att anskaffa kärnvapen eller tillåta kärnvapen i sitt territorium. Detta är bl. a. en utgångspunkt för deltagande i samtal om en nordisk kärnvapenfri zon. Att främmande fartyg med kärnvapen ombord kränker svenska vatten är därmed inte bara ett problem för det svenska försvaret och den svenska neutralitetspolitiken. Det är också en svårighet i arbetet för en kärnvapenfri zon. har det också uttryckts farhågor för att fartyg från andra länder, som är på gästbesök i svenska hamnar, kan medföra kärnvapen. I sådana fall har vi ingen möjlighet att undersöka eller reagera. Främmande flottbesök hör till normalt internationellt umgänge. Det bör emellertid vara naturligt, att gäster vid sina besök tar hänsyn till de principer, som gäller för svensk försvars- och utrikespolitik, och inte besöker med kärnvapen ombord. Det är angeläget att detta understryks vid förhandlingar om kommande flottbesök. Under hänvisning till det ovan anförda hemställs att beslutar att som sin åsikt ge regeringen till känna att denna vid förhandlingar om kommande flottbesök klart bör ge uttryck för att fartyg med kärnvapen ombord inte kan gästa . () () minab/gotab 1983 73404
mot · G602444 · 1983-01-19 00:00:00 — Det innebär att det totala medelsbehovet över statsbudgeten /84, som redovisas av skilda departement, ökas med 305 milj. kr. till 2 825 milj. kr. för det ekonomiska försvarets räkning. Övrigt totalförsvar som omfattar i stort sett hela samhället utanför de särskilt redovisade totalförsvarsgrenama tilldelas totalt 455 milj. kr. över statsbudgeten /84 över skilda departement. Det som gäller för det ekonomiska försvaret har lika stor tillämpning inom området för övrigt totalförsvar. Det är det civila samhällets resurser som måste förbättras och stärkas om motståndsförmåga skall kunna upprätthållas. Det är främst hälso- och sjukvårdens resurser, redovisade under , som inger oro. I den aktuella debatten om verkningarna av ett kärnvapenkrig har den katastrofalt dåliga beredskapen inom detta område särskilt framhållits. har länge påpekat bristerna men föga har uträttats. Även vid ett konventionellt krigsfall eller kärnvapeninsatser utanför är beredskapen inom sjukvårdessektorn långt ifrån tillräcklig. Det måste beaktas i den fortsatta totalförsvarsplaneringen. Direktiv till nästa försvarsutredning Den försvarsutredning eller kommitté som måste tillsättas för nästa femåriga försvarsbeslut , måste få direktiv som markant skiljer sig från dem som tidigare gällt. måste förändra strukturen av sitt totalförsvar och mycker mera bestämt än tidigare prioritera de civila delarna på de militäras bekostnad. Men också det militära försvaret måste få en ny inriktning, som minskar bindningarna till västalliansen , ökar graden av självförsörjning med viktig materiel och använder ny teknik i kombination med värnpliktsförsvaret så att största avskräckande effekt erhålls med de stora resurser som svenska folket är villigt att satsa på ett nationellt, militärt försvar. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att uttalar sig för en ökning av handelsutbytet med planekonomierna i i syfte att stärka alliansfria ställning och öka självständigheten på det säkerhetspolitiska området, 2. att uttalar att NATO:s militära uppladdning i det nordiska området med bl. a. förhandslagring av militär materiel för marinkår i Tröndelag likaväl som den sovjetiska uppladdningen på ökar spänningen i , 3. att beslutar att utbyggnaden av JAS skall stoppas, 4. att hos regeringen hemställer om en utredning om hur civila och militära resurser skall samordnas för en effektivare övervakning och ett bättre gränsskydd i de svenska skärgårdarna i enlighet med vad som framförts i motionen, 5. att fastställer anslaget till det militära försvaret för /84 till 17 , 6. att hos regeringen hemställer om åtgärder så att medel anslagna till skyddsrumsutbyggnad kommer till full användning under /84, 7. att uttalar att en ny målsättning för det ekonomiska försvaret bör utarbetas i enlighet med motionens förslag, 8. att beslutar att det totala anslaget till det ekonomiska försvaret höjs med . för /84, 9. att uttalar att direktiven till nästa försvarsutredning bör utformas i enlighet med vad som anförs i motionen. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G602445 · 1983-01-19 00:00:00 — m. fl. beslutade om ett högkostnadsskydd som gäller vid inköp av läkemedel och vårdbesök. Beslutet innebär att en patient är befriad från ytterligare kostnad för läkemedel och vårdbesök när man har betalat avgift för 15 inköp eller vårdbesök. För barnfamiljer gäller att inköp eller vårdbesök för samtliga barn i en familj får läggas samman. Befrielsen gäller räknat från första inköpet eller besöket. För sjukresor finns däremot inget högkostnadsskydd. Enligt nu gällande bestämmelser utgår ersättning till patienten från sjukförsäkringen i de fall resekostnaderna vid varje besök överstiger . Vid tandvård och rådgivning i födelsekontrollerande syfte utgår ersättning för resekostnader . Grupper med olika handikapp eller sjukdom som kräver upprepade behandlingar eller sjukbesök får betala betydande kostnader för sjukresor . Barnfamiljer där flera familjemedlemmar har handikapp eller sjukdom som kräver regelbunden behandling drabbas extra hårt. Utöver kostnaderna för sjukresor tillkommer den del av sjukvårdskostnaderna som inte omfattas av högkostnadsskyddet. Sammantaget blir det en orimligt tung börda för dessa grupper som redan har en lägre standard än övriga. Därför finns det goda skäl för att införa ett högkostnadsskydd även för sjukresorna. föreslog i sitt betänkande Sjukresor - samordning och förenkling (SOU 1981:35) ett begränsat högkostnadsskydd för patienter med särskilda vårdbehov som kräver regelbundet återkommande behandlingar . Högkostnadsskyddet skulle innebära att dessa partienter inte skulle behöva betala mera än . för sina sjukresor . Införandet av ett högkostnadsskydd för sjukresor är en viktig komplettering till det nuvarande högkostnadsskyddet för vårdbesök och läkemedel. Det är angeläget att ett utvidgat högkostnadsskydd får en sådan omformning att också barnfamiljernas kostnader för sjukresor begränsas. Det bör ges en enkel och obyråkratisk utformning som underlättar administrationen av skyddet. bör enligt vår mening begära hos regeringen ett förslag till högkostnadsskydd i nivå med det som presenterades av sjukreseutredningen. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär att förslag läggs fram till ett högkostnadsskydd för sjukresor. () () () ()
mot · G602448 · 1983-01-18 00:00:00 — Bibehållande av handikappersättning vid utlandstjänst sorn biståndsarbetare bedriver ett omfattande internationellt biståndsarbete. Detta bistånd har efter hand kommit att inriktas på att stärka de små och svaga föreningar av synskadade som finns i de flesta . Flera regionala seminarier för utbildning av föreningsfunktionärer har genomförts i och . En speciell solidaritetsfond har upprättats och vänföreningskontakter har inletts mellan och föreningar av synskadade i ett flertal . Både vid de regionala seminarierna och genom vänföreningskontakter har stora behov påvisats av personalbistånd. Synskadade i har också blivit intresserade av att få göra en insats i det svenska utvecklingssamarbetet. Genom den kunskap i organisationsuppbyggnad som många synskadade besitter har SRF funnit det vara en mycket lämplig form av bistånd att uppmuntra synskadade att söka arbete som volontärer i en u-landsförening. Genom tillkomsten av ett handikapprörelsens biståndssekretariat har hela den svenska rörelsen slutit sig samman och inlett biståndsverksamhet med stöd av ramavtal med SIDA. Det kan därför snart uppstå intresse även från andra handikappade att gå ut i biståndsarbete. Det visar sig emellertid att handikappade biståndsarbetare går miste om sin handikappersättning vid utlandsvistelse. Handikappersättning är avsedd att täcka de fördyrade levnadsomkostnader som uppkommer på grund av handikappet. Merkostnaderna blir knappast mindre när en handikappad befinner sig på u-landsuppdrag. Snarare uppstår ytterligare kostnader i en ny miljö. För att göra det möjligt för handikappade i att på lika villkor som övriga fullgöra en biståndsinsats i är det ett rimligt rättvisekrav att handikappersättningen skall utgå även vid sådana uppdrag. Med hänvisning till ovanstående hemställer undertecknad att beslutar att handikappersättningen skall kvarstå när handikappade vistas utomlands som biståndsarbetare.
mot · G602449 · 1983-01-18 00:00:00 — Motion 1982/83:449 Ytterligare en ersättningsnivå för sjukpenning och förtidspension En av de grundläggande principerna i vårt socialförsäkringssystem är inkomstbortfallsprincipen. Sjukförsäkringen, föräldraförsäkringen, arbetsskadeförsäkringen m. fl. bygger på denna princip. I vissa lägen sätts dock inkomstbortfallsprincipen ur spel. måste arbetsförmågan vara nedsatt med minst hälften för att sjukpenning eller förtidspension skall kunna utgå. Detta innebär att en person som klarar att arbeta av normal arbetstid inte är berättigad till sjukpenning eller förtidspension. Någon ekonomisk kompensation för inkomstbortfallet på utgår alltså inte. Denna försäkringsmässiga konstruktion motverkar även i en del fall rehabilitering och återgång i arbete. Det är svårt att motivera en person som kanske har gått halvt sjukskriven att försöka utöka sin arbetstid om han, som det är , förlorar ekonomiskt på att arbeta mer. Följden blir ofta att personen fortsätter att vara halvt sjukskriven. Som vi vet är gränserna för hur stor arbetsförmåga en person har i praktiken svåra att dra. Det är ofta personens egen uppfattning om sin arbetsförmåga som blir avgörande. Att inte lägre sjukpenning än halv kan utgå får i dessa fall flera oönskade konsekvenser. Förutom negativa effekter för den enskilde personen innebär det att de kostnader samhället eventuellt lagt ner på en rehabilitering ibland är bortkastade. Även de direkta kostnaderna för socialförsäkringen blir högre. Både ur rättvise- och rehabiliteringssynpunkt bör ytterligare en ersättningsnivå, förslagsvis , införas för sjukpenning och förtidspension. Mot denna bakgrund av det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär en översyn av reglerna för att möjliggöra ytterligare en ersättningsnivå för sjukpenning och förtidspension i enlighet med vad som sägs i motionen.
mot · G602450 · 1983-01-19 00:00:00 — m. fl. Det förekommer inte så sällan att en person som går sjukskriven och kanske får en lång konvalescens mycket väl kan sköta sitt arbete om vederbörande på ett lättsamt sätt kan nå sin arbetsplats. En person med god utbildning i ett bristyrke och som tillika då var berättigad till högsta sjukpenning skulle ha kunnat återgå till sitt arbete om han åkte taxi till och från. Kostnaderna för resorna blev ca . och blev ju för kostsamt för den enskilde att betala. Han begärde hos ersättning för resorna med hänvisning till den vinst försäkringkassan gjorde med detta i stället för att betala en hög sjukpenning. Enligt gällande bestämmelser var det ej möjligt att göra avdrag i deklarationen för de merkostnader som taxiresorna medförde. I det exempel som anförs - det finns säkert andra liknande fall - skulle personen i fråga kunnat återgå till produktionen, betala skatt och försörja sin familj och minska den ekonomiska urholkning som en lång sjukskrivning medför för familjeekonomin. En längre sjukskrivning drabbar särskilt hårt låginkomsttagare. Därför är det angeläget att förkorta sjukskrivningstiden för alla. Det vore ju enkelt och ekonomiskt för samhället, en tillgång för produktionen och en vinst för den enskilde att sjukskrivningen kunde minskas med så enkelt medel som resbidrag till och från arbetet. En sådan samordning bör med god vilja och ändrade bestämmelser för kunna åstadkommas. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar att hos regeringen begära en översyn av reseersättningsnormer så att resa till och från arbetet kan ersättas av försäkringkassan i de fall man därmed kan nedsätta sjukskrivningstiden. () () () BO () ()
mot · G602451 · 1983-01-19 00:00:00 — Åldersgränsen för barntillägg till ålders- och förtidspension förekommer olika åldersgränser för olika bidragsformer. Barnpension från folkpensionssystemet utgår till barnet fyller , från ATPsystemet utgår pension till barnet fyller . Barntillägg till ålders- eller förtidspension utgår till barnet fyller . För många pensionerade föräldrar, som oftast är handikappade, blir det en stor ekonomisk påfrestning när barnet fyller . Barnet går ofta i skolan ytterligare , utan att barntillägg utgår. Systemet med de olika åldersgränserna verkar ologiskt och slår också orättvist. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen hemställer om en översyn av åldersgränsen för barntillägg till ålders- och förtidspension. minab/gotab 1983 73405
mot · G602452 · 1983-01-19 00:00:00 — 1982/83 452-463 för vård av sjukt barn utgår föräldrapenning för tillfällig vård av barn vid sjukdom eller liknande under och barn . utnyttjade drygt hälften av de ersättningsberättigade familjerna denna föräldrapenning under genomsnittligt per familj. För barnfamiljerna är det av stor betydelse att denna möjlighet till ersättning för inkomstbortfall finns. Däremot innebär det i praktiken stora svårigheter att vara hemma från arbetet, i den utsträckning som ibland behövs. Särskilt problematiskt blir det givetvis för ensamstående föräldrar. Kommunernas indragningar av barnvårdare, med hänvisning till att ersättning ändå utgår från föräldraförsäkringen, har ytterligare försvårat för många ensamstående att klara av sitt arbete. Ensamstående kvinnor med barn blir oattraktiva på arbetsmarknaden om man vet att de ofta kommer att stanna hemma för vård av sjukt barn. Personkretsen borde därför kunna utvidgas när det gäller att erhålla föräldrapenning för tillfällig vård av sjukt barn. Mor- och farföräldrar är i stor utsträckning ännu inte pensionerade när barnbarnen är små. Det betyder att de ofta är förvärvsarbetande och har svårigheter att stanna hemma från sina arbeten. Om föräldrapenning skulle utgå till dem eller till någon annan närstående vid vård av sjukt barn, så skulle inte samhällets kostnader öka. Däremot skulle småbarnsföräldrarnas, främst de ensamstående kvinnornas, situation på arbetsmarknaden underlättas betydligt. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär en översyn av reglerna för tillfällig vård av sjukt barn så att även andra anhöriga än vårdnadshavaren kan få ersättning. 1 1982/83.
mot · G602453 · 1983-01-19 00:00:00 — Högkostnadsskyddet har inneburit stora lättnader för många människor, som ofta behöver vård och behandling. Avgifterna för sjukvård och behandling har ju höjts kraftigt . Den sammanlagda avgiften för ett läkarbesök, sjukresa och läkemedelsinköp har höjts från . och i vissa landsting . Högkostnadsskyddet har i det här sammanhanget ändå gjort att människor med återkommande vårdbehov fått en gräns för sina utgifter när det gäller läkemedelsinköp och vårdkostnader. Däremot är inte sjukresorna inräknade i högkostnadsskyddet. för resor till och från läkare eller en behandling. För människor som är beroende av två behandlingar har reskostnadema blivit en stor utgift. för två behandlingsresor , är samma summa . Det här systemet slår mycket orättvist. Den patient som bor i närheten av vårdinrättningen får låga reskostnader, den som bor långt ifrån får mycket stora kostnader. Egenavgifterna för resor måste i någon form inordnas i högkostnadsskyddet. Om det av praktiska skäl visar sig besvärligt, får man istället sänka egenavgiften. Med hänvisning till ovanstående hemställs att begär att regeringen gör en översyn av reglerna så att sjukresorna kan inordnas i högkostnadsskyddet.
mot · G602454 · 1983-01-18 00:00:00 — och till ensamstående adoptivförälder I lagen om bidragsförskott har det faktum förbisetts att det i finns ett antal barn med ensamstående föräldrar som hamnat utanför möjligheter till bidragsförskott. Enligt uppgift finns det ca 300 ensamstående som adopterat barn och som följdaktligen är ensamföräldrar. Dessa äger alltså inte rätt till bidragsförskott eller något annat bidrag som tillförsäkrar barnet den minimistandard som andra barn har. Adoptivföräldrar som är ensamstående lever med en lägre ekonomisk standard än ensamförälder med biologiskt barn i samma inkomstklass gör. Skillnaden utgörs av bristen på underhållsbidrag eller bidragsförskott. Detta medför naturligtvis stora påfrestningar för denna familjetyp. För att garantera barnet en minimistandard även i denna familjeform vore det skäligt att lagen om bidragsförskott utökades att även gälla adoptivföräldrar som är ensamstående vårdnadshavare till barn. I direktiven till ensamförälderkommittén finns ej detta med. Mot bakgrund av det anförda yrkar vi att hos regeringen anhåller att frågan om bidragsförskott eller därmed jämförligt bidrag till ensamstående adoptivföräldrar skyndsamt löses. () () 1* 1982183.
mot · G602455 · 1983-01-19 00:00:00 — I så gott sorn samtliga svenska hem finns olika medicinburkar. glömmer man lätt i vilket syfte medicinen ordinerats. De latinska namnen gör det omöjligt för de flesta människor att förstå vad som avses. Det kan vara lätt att förväxla t. ex. vissa värktabletter, sömnmedel, lugnande medicin, prostatatabletter eller hjärtmedicin, som endast ska tas vid behov. Om det fanns en upplysning på förpackningen i vilket syfte läkemedlet ordinerats så skulle det underlätta för många människor. Med hänvisning till ovanstående hemställs att uttalar sig för att det på samtliga läkemedelsförpackningar ska stå för vilken åkomma läkemedlet ordinerats.
mot · G602456 · 1983-01-19 00:00:00 — m. fl. Återinförande av statligt bosättningslån Under den borgerliga regeringsperioden upphörde från den statliga bosättningslångivningen. Det statliga bosättningslånet tillkom 1938. Syftet var då främst befolkningspolitiskt. Ett annat skäl var att motverka ofördelaktiga avbetalningsköp. fick bosättningslånen successivt en mer social karaktär. Det måste vara en viktig uppgift för samhället att underlätta och ge stöd vid familjebildning. Ett led är att möjliggöra för resurssvaga grupper att få långsiktiga krediter för att klara sin bosättning. Genom att få ett bra stöd vid bosättningen kan en god hemmiljö skapas och levnadsförhållandena förbättras. Detta är inte minst viktigt för ensamstående föräldrars möjligheter att kunna ge sina barn goda uppväxtförhållanden. De statliga bosättningslånen var den bästa kreditformen för människor som skulle sätta bo. Men i stället för att förbättra lånen, som föreslog 1981, avskaffades dessa. Det drabbade hårt de som skulle haft möjligheten att få ett sådant lån. De är nu hänvisade till lånemarknaden där kreditåtstramningar f. n. gäller, vilket framför allt drabbar dessa familjer. Kontokortskrediter till mycket höga räntor är heller inget alternativ. Sedan bosättningslånen slopades kan konstateras att socialförvaltningarna har fått gå in och bekosta utrustning av bostaden för många familjer där bosättningslån, om det varit kvar, hade varit ett alternativ. Beträffande förlusterna för de statliga bosättningslånen var de mycket små som lånen fanns. För uppgick de avskrivna lånen till ca 6 milj. kr. (förlustprocent 0,5). Riskerna och förlusterna vid långivningen har således varit mycket liten. Mot bakgrund av att bosättningslånen visat sig ha en mycket angelägen social funktion och att kostnaderna för statskassan lånen funnits varit mycket marginella föreslår vi att bosättningslånet återinförs. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att begär att regeringen framlägger förslag om återinförandet av statlig bosättningslångivning. () () () () () ()
mot · G602457 · 1983-01-19 00:00:00 — m. fl. Ökat anslag till Svenska bedriver i likhet med många andra ideella organisationer sitt arbete under stora ekonomiska svårigheter. Föreningens uppgift är att bredda och i olika befolkningsgrupper förankra intresset för och kunskapen om och det nordiska samarbetet samt att med hjälp av sina systerföreningar i grannländerna sprida upplysning om och svenska förhållanden. På skilda sätt strävar den också till att påverka opinionsbildningen för ett ökat nordiskt samarbete. har föreningen i sitt arbete haft riktpunkten att regionalisera en större del av verksamheten för att på detta sätt anpassa sig till den nya situation som uppstått inom det nordiska samarbetssystemet som helhet. Detta kännetecknas som bekant av att en rad centrala organ för nordiskt samarbete byggts upp. Som ett led i denna omställning har föreningen genomfört en rad organisatoriska reformer, som syftar till att ge arbetet större effektivitet . Bättre och mer ändamålsenliga lokaler har anskaffats och en del kontorsrutiner har datoriserats. En ny och mycket lyckad satsning har varit upprättandet av egna informationskontor i och . Ett självfinansierat medlemsblad, , har på försök utgivits i syfte att förstärka medlemskontakten och bredda informationen om och andra samarbetsorgan. Regionaliseringen av verksamheten har redan lett till en vitalisering av det lokala arbetet men också inneburit att föreningens verksamhetsvolym kunnat bibehållas trots växande kostnader. Medlemstalet, ca 40 000, har hållit sig tämligen stabilt. Att med bibehållen hög verksamhetsvolym genomföra nödvändiga organisatoriska reformer har givetvis inneburit stora ekonomiska påfrestningar. Till detta kommer också svårigheter förknippade med att göra föreningens publikationsverksamhet lönsam, en verksamhet som mot bakgrunden av föreningens opinionsbildande arbete är nödvändig. Föreningen har f. n. ett samlat underskott på närmare 1 milj. kr. Centralstyrelsen har beslutat att underskottet skall avbetalas med början 1983. Stora insatser har gjorts i syfte att klara föreningens ekonomiska problem. De individuella medlemmarnas årsavgifter har fortlöpande höjts liksom bidragen från föreningens samverkande organisationer. Framställningen har gjorts till , , och Svenska arbetsgivareföre ningen om ett extra årsbidrag . En insamling om frivilliga birag från de individuella medlemmarna genomförs just . Om inte en snar förbättring kan åstadkommas måste dessutom tyvärr uppsägning av en del av personalen ske. har bedrivit sin viktiga verksamhet och är den enda organisation av folkrörelsekaraktär som på heltid arbetar med nordiska frågor. För det nordiska samarbetets framtid är det väsentligt att denna förening får ett stöd som garanterar att de nordiska frågorna också i fortsättningen kan föras ut till en bred publik. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att beslutar att förstärka anslaget till Svenska med ett i förhållande till budgetpropositionen förhöjt anslag om . () C.-H. () ()