ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G6021522 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1522 m. fl. Rätten att stå utanför facklig organisation Rätten att organisera sig på arbetsmarknaden betraktas med rätta som en självklarhet. Enligt 7 § medbestämmandelagen avses med föreningsrätt rätt för arbetsgivare och arbetstagare att tillhöra arbetsgivare- eller arbetstagareorganisation, att utnyttja medlemskapet och verka för organisationen eller för att sådan bildas. Någon motsvarande rätt att stå utanför arbetsmarknadens organisationer finns dock inte inskriven i lag trots att en sådan rätt i en demokratisk stat bör vara lika självklar. Den svenska arbetsmarknaden består inte heller bara av organiserade arbetsgivare och arbetstagare. Tvärtom har en majoritet av landets företagare valt att vara utan kollektivavtal och ca en halv miljon anställda har valt att frivilligt stå utanför de fackliga organisationerna. Frågan om ett skydd också för den negativa föreningsrätten behandlades av nya arbetsrättskommittén som avslutat sitt arbete. Enligt vad som framkommit kommer dess arbete inte att leda till någon lösning av de problem som föranledde denna del av kommitténs uppdrag. Någon speciell utredning för att bereda frågan behöver emellertid inte tillsättas för att utreda denna självklara rätt att i en demokratisk stat stå utanför en förening. Det bör därför ankomma på regeringen att utarbeta ett förslag till negativ föreningsrätt. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till lagstadgad negativ föreningsrätt. () () () () ()
mot · G6021524 · 1983-01-24 00:00:00 — Ändring av vissa bestämmelser i arbetslöshetsförsäkringen Skogsindustrin är en kapitalintensiv bransch där ambitionerna är att utnyttja det investerade kapitalet så intensivt som möjligt. Kontinuerlig drift förekommer på de flesta industrierna. Den olägenhet som detta innebär med arbete - på vissa industrier också storhelger - har arbetarna accepterat för att få en konkurrenskraftig industri. har genom lågkonjunkturen och de produktionsbegränsningar som därigenom varit nödvändiga industrierna stått stilla . Som en följd av de regler som arbete som gäller för arbetslöshetskassorna får vissa av de permitterade driftarbetarna avsevärt minskade inkomster, i några fall med . , medan andra erhåller . mer än normalt. Vi föreslår därför att bestämmelserna ändras på så sätt att ersättning vid permittering skall utgå i relation till vad som skulle ha utgjort ordinarie tid. Under åberopande av ovanstående hemställer vi att begär att regeringen utarbetar sådana ändringar i tidsbestämmelserna inom arbetslöshetsförsäkringen som innebär jämnare inkomster för permitterade driftarbetare.
mot · G6021525 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1525 m. fl. Förbud mot blockad av företag har allt fler fall av fackliga blockader eller hot om sådana kunnat noteras gentemot företag utan anställda för dess vägran att teckna kollektivavtal eller avtal separat med facket. Blockader förekommer nästan uteslutande inom LO-området. De fackliga motiven för att sätta enmansföretag i blockad för dess vägran att teckna avtal varierar men i huvudsak anförs att enmansföretaget kan anställa arbetskraft, att facket vill ha in olika avgifter eller att facket inte kan behandla företag utan kollektivavtal som seriösa. Frågan om förbud mot blockad av enmansföretag övervägdes av arbetsrättskommittén (SOU 1975:1, s. 459). Kommittén fann dock skäl att inte föreslå en förbudslagstiftning. Inte heller torde nya arbetsrättskommitén komma att föreslå ett sådant förbud. Vid en tidigare behandling av en motion med en hemställan om förbud mot blockad av enmansföretag, AU 1982/83:6, avslogs motionen med motivering att ett sådant förbud skulle ha betydande räckvidd samt beröra hävdvunna principer för konflikter på arbetsmarknaden. Denna motivering kan vara förklarlig i förhållande till arbetsplatser med anställda men knappast till förhållandet mellan företag utan anställda och en facklig organisation. Den fackliga organisationen har ju inte någon fysisk person den kan företräda i enmansföretaget. Inte heller kan dagens situation anses tillfredsställande ur fri- och rättighetssynpunkt, nämligen att en facklig organisation skall kunna tvinga företag utan anställda att skriva avtal med en organisation som skall tillvarata de anställdas intressen. Vi föreslår därför att hos regeringen anhåller om förslag till en lag som förbjuder blockad av enmansföretag eller företag där det inte finns någon fackligt ansluten för dess vägran att teckna avtal separat eller via arbetsgivarorganisation. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om förslag om förbud mot blockad av enmansföretag för dess vägran att teckna avtal separat eller via arbetsgivarorganisation. () ()
mot · G6021526 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1526 Personalföreträdare i vissa statliga myndigheters styrelser (prop. 1982/83:76) I proposition 1982/83:76 föreslås tillägg i lagen om val av ledamöter i styrelse och lagen om vad som avses med polismyndighet m. m. Tilläggen innebär att det förutom de ledamöter som väljs av av lagen skall framgå att det också får finnas personalföreträdare. Styrelserepresentationen för de anställda regleras i personalföreträdarkungörelsen. Enligt 3 § har personalföreträdarna rätt att närvara och yttra sig vid all handläggning i styrelsen. De är enligt 5 § ledamöter i styrelsen med rätt att delta i beslut vid behandling av frågor som inte har avseende på det slag av verksamhet som myndigheten skall bedriva. Frågan om när de anställda har rätt att delta i besluten är inte klart avgränsad. Detta är olyckligt mot bakgrund av att skall avspegla den politiska opinionen i länet. föreslaget tillägg i de båda lagarna kan snarare förstärka intrycket av att personalföreträdarna är ledamöter på samma villkor som de ledamöter som valts av . De kompletteringar och förtydliganden som föredragande avser göra i personalföreträdarkungörelsen framgår inte heller av propositionen vilket det bör göra för att skall ha fullständig information innan beslutet fattas. bör därför nu avvisa de i propositionen föreslagna ändringarna samt uppdra åt regeringen att återkomma med förslag till reglering som klart avgränsar personalföreträdarnas roll i styrelserna. Utgångspunkten bör därvid vara att pesonalen endast har rätt att delta i besluten i ärenden som rör förhållandet inom myndigheten. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställer vi att beslutar att avslå proposition 1982/83:76 och begära att regeringen återkommer med förslag i enlighet med vad som angetts i motionen. () ()
mot · G6021527 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1527 Bidraget för arbetsbiträde vid anställning av handikappad Vid anställning av en handikappad kan bidrag för arbetsbiträde utgå. Bidraget utbetalas av länsarbetsnämnden. Beloppet är maximerat till . När bidraget för arbetsbiträde höjdes till nuvarande , så motsvarade det ca en fjärdedel av en normallön. föreslog också i sitt delbetänkande Arbete åt handikappade (SOU 1978:14) ett högsta bidrag för arbetsbiträde på av den totala lönekostnaden för person som fungerar som arbetsbiträde. Inflationen har urholkat värdet av bidraget för arbetsbiträde, och det motsvarar således inte alls det ursprungliga syftet. Till yttermera visso täcker inte budgeterade medel dagens behov av arbetsbiträde varför vissa länsarbetsnämnder begränsar bidraget till arbetsbiträde till maximalt . Fortsätter denna urholkning av bidragets värde, är risken uppenbar att det kommer att mista sin betydelse. Med dagens regler för arbetsbiträde går det ej heller att kombinera arbetsbiträde med lönebidrag. Skälet härtill är att lönebidraget skall täcka de eventuella merkostnader som kan uppstå vid anställning av en handikappad. Även om man i teorin kan instämma i denna tanke så fungerar den inte i praktiken. Denna inskränkning i rätten att erhålla bidrag för arbetsbiträde förhindrar i många fall en anställning, då arbetsgivaren av olika skäl inte är beredd att svara för arbetsbiträdets lön. För att lönebidraget verkligen skall utgöra ett incitament för anställning av en handikappad bör det vara möjligt att kombinera lönebidrag med arbetsbiträde. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär en översyn av reglerna för arbetsbiträde i syfte att anknyta bidragsnivån till löneutvecklingen på det statliga området.
mot · G6021529 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83:1529 Vid 1980/behandlades frågan om medelstillskott till (prop. 1980/81:98). konstaterade därvid, att sulfatfabriken i , , skulle nedläggas , varvid ca 550 personer skulle förlora sina arbeten. Enligt regeringens proposition borde NCB, efter kapitaltillskottet, därför avsätta 5 milj. kr. att under ledning av en särskild grupp användas för näringslivsbefrämjande åtgärder i Köpmanholmenområdet. Medlen anslogs också och gruppen började sitt arbete . För att ytterligare gynna tillkomsten av nya sysselsättningstillfällen i det drabbade området beslöt , på regeringens förslag, att ett större regionalpolitisk! stöd vid industrietableringar i det nämnda området fick utges, utöver vad stödområdesindelningen tillät. I samband därmed uttalade att det var angeläget att den aktuella gruppen för kunde fortsätta sitt arbete. Efter 1,5 års arbete kan nu noteras att arbetsgruppen gjort en betydande insats och initierat till start av ca 25 mindre företag i det berörda området. Emellertid kommer det belopp på 5 milj. kr. som arbetsgruppen disponerat att vara förbrukat . Mycket återstår ännu att göra innan bortfallet av de 550 arbetstillfällena vid sulfatfabriken blivit helt kompenserat. Det är därför angeläget att ytterligare medel ställs till gruppens förfogande. Om ytterligare 5 milj. kr. nu anslås kan gruppens arbete fortsätta och erfarenheter vinnas som kan beaktas vid lösningen av liknande problem på andra krisorter. Eftersom den här aktuella arbetsgruppen leds från i , vore det ur såväl praktiska som principiella synpunkter riktigast om erforderliga medel tas ur industridepartementets anslagspost C 3. stöd: Regionala utvecklingsinsatser där, enligt budgetförslaget /84, sammanlagt . skall fördelas på landets länsstyrelser. Skulle arbetsgruppen behöva ytterligare medel och , torde regeringen ha möjlighet att anslå erforderligt belopp utan särskilt beslut från sida. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att vid fördelningen på länsstyrelserna av 1983/medel under tolfte huvudtiteln . Regionalpolitiskt stöd: Regionala utvecklingsinsatser skall 5 milj. kr. 1982/83:1529 17 till Köpmanholmengruppens förfogande för dess fortsatta arbete.
mot · G6021530 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Den ekonomiska situationen i landet tvingar företagen att vara effektiva. Marginalerna kan ofta vara små. Ett problem i detta sammanhang är de anställdas möjligheter till ledighet reglerad i lag. Flera ledighetslagar har tillkommit i det goda syftet att skapa bättre fortbildnings- och föreningsvillkor för de anställda. På en del arbetsplatser har man lyckats bemästra svårigheterna vid arbetstagares frånvaro på grund av ledighetslagarna medan det på andra uppstått svåra problem, då företrädesvis i de mindre företagen. I syfte att se över ledighetslagarna tillsattes en arbetsgrupp inom . Bland de frågor som skulle granskas var bl. a. varseltidernas längd vid påbörjande av resp. återkomst från studier, begränsningar av studieledighetslagens bredd, problem i samband med studier på arbetstid med timstudiestöd. Mot bakgrund av de problem de olika ledighetslagarna kan orsaka i främst de mindre företagen är det av vikt att arbetet i med en översyn av ledighetslagarna får fortgå så att förslag till förändringar för att anpassa lagarna också till de mindre företagens situation kan framläggas senast /. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående behovet av en översyn av ledighetslagarna. () () ()
mot · G6021532 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83:1532 Per och i Beredskapsarbeten i Beredskapsarbete anordnas för att skapa sysselsättning åt arbetslösa personer. I t. ex. sysselsätts nu ca 5 000 personer med beredskapsarbeten. Enligt bestämmelserna skall beredskapsarbetena innebära tidigareläggning eller en sådan utökning av ordinarie verksamhet, att den kan jämställas med en tidigareläggning för att skapa ytterligare arbetstillfällen. Arbetena skall som regel vara kortvariga och anordnas bl. a. för att under konjunktur- eller säsongnedgång i näringslivet skapa tillfällig sysselsättning. Beredskapsarbeten kan också ordnas för att ge arbetslivserfarenhet eller för att sysselsätta av olika skäl svårplacerad arbetskraft. En viss utvidgning av områden där beredskapsarbetare kan sysselsättas är önskvärd för att uppnå bättre framtida nytta av beredskapsanslagen. Följande punkter ger exempel på sådana områden. importerar stora mängder energi i form av olja och kol. Vårt land har tyvärr också en dålig handelsbalans. har t. ex. i stora mängder energi i form av skogsavfall och brytvärda torvmossar. Länet har också - beklagligt nog - arbetslösa i många tusental. Det borde vara möjligt öka sysselsättningen och minska importbehovet genom att sysselsätta fler beredskapsarbetare med olika former av energiutvinning av svenska befintliga tillgångar såsom skogsavfall och torv. Beredskapsarbeten bör i ökad omfattning nyttjas för att tidigarelägga övergång till inhemsk energi. 2.1 senaste riksdagsbeslutet har anförts angelägenheten av förstärkning av norra försvarsmöjligheter. Beredskapsarbeten borde i vårt nordligaste län i ökad utsträckning kunna användas för försvarsanläggningar av skilda slag. har ett omfattande vägnät som fordrar fortlöpande underhåll. Det borde vara möjligt använda beredskapsarbeten för mer omfattande vägunderhåll såsom ett komplement till byggande av nya vägar. Detta för att få nyttigaste användning av för vägändamål anslagna skattemedel i . Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen i t. ex. använder beredskapsarbeten till i motionen föreslagna ändamål.
mot · G6021533 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83:1533 Utbildningen av sinovietnamesiska flyktingar I har vi tagit emot ett stort antal flyktingar. Somliga har kommit hit i avsikt att få stanna , andra har kommit hit tillfälligt. Svensk invandrarpolitik har bl. a. utformats för att ge de människor som sökt sin tillflykt hit och skall stanna kvar eller temporärt förutsättningar att på ett så smidigt sätt som möjligt under sin vistelse kunna anpassas i det svenska samhället. En viktig del i detta syfte är undervisningen i svenska språket. En kategori flyktingar som av statsmakterna beretts tillfälle komma till är sinovietnameser. De kommer långt bortifrån, har en för oss helt annan kultur och tillhör en helt annan språkgrupp. Det har visat sig att de regler som finns för att få av staten betald svenskundervisning för invandrare inte är tillräckliga för dessa flyktingar. Många av dem har fortfarande i mycket svårt att förstå och klara av svenska språket. I exempelvis fanns hundratalet sinovietnameser, och av dem som gått igenom LAN:s (länsarbetsnämndens) undervisning hade ingen klarat den test som efter dessa görs för att få gå till vidare utbildning. har dock ingen möjlighet att utöka undervisningstiden och kan inte ta hänsyn till att denna grupp har mycket sämre förutsättningar att klara svenskundervisningen än de invandrare har som är bekanta med det latinska alfabetet. Dessutom gäller att den som vid ankomsten till av betraktas som analfabet, är för gammal eller arbetshandikappad inte ens får tillträde till LAN:s 240-timmarsutbildning med bidrag utan blir socialplacerad dvs. kommunen får med en gång taöver kostnadsansvaret. Det står klart att nuvarande förhållanden medför höga kostnader för kommuner. Men när nu statsmakterna beslutat motta sinovietnameser som flyktingar och även deras anhäriga, s. k. anknytningsfall, och på detta sätt låter dem få ett nytt hemland måste staten också ta hela ansvaret för deras utbildning i svenska såväl ekonomiskt som utbildningsmässigt. Språksvårigheter kan leda till att dessa människor blir en isolerad och ensam grupp i samhället utan social samhörighet med andra medborgare. Detta kan leda till konflikter. Tendenser till detta har redan visat sig. Med hänvisning till vad ovan anförts föreslås att hos regeringen begär snara åtgärder syftande till ett vidgat statligt ansvar för svenskundervisning för bl. a. sinovietnamesiska flyktingar i .
mot · G6021538 · 1983-01-24 00:00:00 — 1982/83 1538-1542 Motion 1982/83:1538 Viss översyn av medbestämmandelagen infördes lagen om medbestämmande i arbetslivet. Avsikten var att öppna möjligheter för arbetstagarna att få inflytande på alla typer av beslut som fattas i företag eller andra verksamheter. För den offentliga sektorn gjordes dock vissa begränsningar för att garantera de politiska organens suveränitet. En förvånad allmänhet har erfarit att t. o. m. regeringens val av ny ärkebiskop måste föregås av MBL-förhandlingar. Detta är uppenbart groteskt och säkerligen heller inte på något sätt förankrat i folkopinionen. Även delar av statsbudgeten måste enligt gällande lagstiftning bli föremål för sådana förhandlingar. Effektiviteten i regeringsarbetet och också regeringsmaktens anseende måste bli lidande härav. Enligt min mening bör en översyn av medbestämmandelagen göras syftande till en minimering av regeringens skyldighet att MBL-förhandla. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen anhåller om en översyn av medbestämmandelagen syftande till en minimering av regeringens skyldighet att MBL-förhandla. 1 1982/83.
mot · G602154 · 1983-01-10 00:00:00 — Motion 1982/83:154 Tand vårdsersättning vid oral galvanism Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:153 hemställs att hos regeringen anhåller att regeringen ger försäkringskassorna sådana direktiv att det blir lättare att få tandvårdsersättning för byte av amalgamfyllningar hos dem som drabbats av oral galvanism.
mot · G6021541 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1541 m. fl. Höjda utbildningsbidrag vid AMU-utbiidning AMU-eleverna har fäst uppmärksamheten på att utbildningsbidraget måste höjas, så även . Utbildningsbidraget är f. n. per dag och gäller för de elever som inte är med i arbetslöshetsförsäkringen. Bidraget har släpat efter. När utbildningsbidraget var . per dag krävde eleverna en höjning med . Dessutom har de borgerliga i sin spariver tagit bort stimulansbidraget på . Från är högsta klass i arbetslöshetsförsäkringen . per dag, en höjning från . Det vore rimligt att utbildningsbidraget justerades till en motsvarande nivå. Skillnaden i ersättning vid utbildningen är alltför stor. AMU-eleverna kräver att utbildningsbidraget höjs. Av de 40 000 som genomgår arbetsmarknadsutbildning är elever som enbart har utbildningsbidraget på . Det är främst ungdomar och kvinnor. En höjning med . per dag skulle vara en motsvarande höjning till vad de fått som tillhör arbetslöshetskassan. I detta skall medräknas att stimulansbidraget är borttaget och att utbildningsbidraget har släpat efter. Vpk anser att det är en rimlig begäran att höja utbildningsbidraget med . per dag och vi föreslår att beslutar att utbildningsbidraget höjs till . per dag i . Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar att utbildningsbidraget vid arbetsmarknadsutbildning fr. o. m. lägst skall utgå med . per dag, . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G6021544 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1544 m. fl. Ungdomsarbetslösheten är ett svårt problem för samhället. Trots att stora insatser görs från såväl stat, kommun som enskilda arbetsgivare är siffrorna för ungdomsarbetslösheten för höga här i landet, även om de vid en internationell jämförelse är låga. En av åtgärderna från samhällets sida för att få in fler ungdomar på arbetsmarknaden är att ge bidrag till arbetsgivare som anställer beredskapsarbetande ungdom. Dessa bidrag fördelas till arbetsgivare efter ansökan hos länsarbetsnämnden. Från länsarbetsnämnden sänds alla ansökningar om bidrag vidare till facket som tillstyrker i de fall ansökande arbetsgivare (i detta fall företag) har kollektivavtal eller separatavtal med facket. I de fall ansökande företag inte har sådant avtal avstyrker facket regelmässigt. Detta system för handläggning av bidrag till beredskapsarbete för ungdom har inneburit att de 75 000 av landets 200 000 företag med anställda som saknar kollektivavtal/separatavtal nu drar sig för att medverka i kampen mot ungdomsarbetslösheten. Visserligen kan länsarbetsnämnden in pleno gå emot den fackliga rekommendationen och ge företag utan avtal bidrag till beredskapsarbete men med det allt hårdare klimat som råder på arbetsmarknaden riskerar i stället de företag som vill hjälpa till i kampen mot ungdomsarbetslösheten att sättas i blockad av facket därför att de inte har avtal. Landets 300 000 småföretag utnyttjas för dåligt när det gäller att bekämpa ungdomsarbetslösheten. Enligt en undersökning som publicerades så fick av dem som beredskapsarbetade i småföretagen permanent jobb. Trots detta återfanns då av beredskapsarbetena inom denna sektor av arbetsmarknaden. Det ovan redovisade skälet är en av orsakerna till detta. Därför bör länsarbetsnämndens remissförfarande avskaffas i samband med ansökningar om bidrag för beredskapsarbete och ersättas med att länsarbetsnämnden själv kontrollerar att arbetsgivaren betalt skatter, avgifter och försäkringar. Med stöd av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att bidrag för beredskapsarbete till arbetsgivare bör utgå till arbetsgivare oavsett denna har kollektivavtal eller s. k. separatavtal med en 1* 1982/83. arbetsmarknadsorganisation i enlighet med vad som i motionen anförts. () () () . HÖGMARK (m) () () () () ()
mot · G6021545 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1545 och av arbetsförmedlingarnas resurser Dagens situation på arbetsmarknaden i kan väl illustreras av sysselsättningssituationen i , vilken drastiskt förändrats i förhållande till de bästa åren och som är minst lika besvärlig som i landet i övrigt med 14 000 öppet arbetslösa trots kommunens stora insatser för ungdomar och trots att mellan 9 000-10 000 personer befinner sig i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. I en av kommunen upprättad aktuell framtidsprognos, som bygger på en relativt lugn utveckling utan nya strukturkriser, beräknas utbudet av arbetskraft bli 72 000 personer varav 46 000 ungdomar mellan . Rekryteringsbehovet beräknas till 33 500 och innehåller i sig en minskning av sysselsättningstillfällena med 4 500 varför hela rekryteringsbehovet består av ersättningsrekrytering. Lägets allvar bestyrks av de senaste månadernas dramatiska ökning av varsel om uppsägningar och permitteringar vilka inneburit att nu har de flesta varslen i landet. I ett allt kärvare arbetsmarknadsläge krävs allt större insatser av arbetsförmedlingarna. i har hos AMS vid ett flertal tillfällen påtalat den personalbrist man f. n. har. Arbetsförmedlingarnas resurser är ojämt fördelade över landet. Enligt den norm som AMS själv använder vid PLOG-diskussionen när det gäller fördelningen av tjänster ligger och läns tilldelning under den kvot man rätteligen borde ha. Detta motsvarar 88 tjänster. Förklaringen till denna snedfördelning finns förmodligen att finna i tidigare mycket goda arbetsmarknadsförhållanden. De nu aktuella arbetsmarknadsprognoserna förstärker arbetsförmedlingens argument och understryker behoven. Det är därför angeläget att AMS vid fördelningen av de i budgetpropositionen föreslagna tillfälliga tjänsterna tar hänsyn till de faktiska förhållandena och tilldelar länsarbetsnämnden i proportionellt fler tjänster. Med hänvisning till det anförda yrkar vi att hos regeringen hemställer att vid fördelningen av de föreslagna extra tjänsterna särskilt beakta arbetssituationen vid arbetsförmedlingarna i .