mot · G6022060 · 1983-01-25 00:00:00 — Varor och information kan framställas med allt mindre insats av råvaror, energi, arbete och kapital. Detta innebär en chans till mänsklig utveckling och välstånd för alla om vi vill. Det kan också innebära att någras makt och rikedom ökar på de mångas bekostnad. Det behövs en genomgripande diskussion om hur arbetet bäst organiseras . Att vara delaktig i arbetslivet och känna att ens insats värderas och behövs är ett grundläggande behov i vår kulturkrets. Att ha egna inkomster är också för de flesta en förutsättning för självständighet och frihet. Men mycket värdefullt behöver också utföras utanför det betalda arbetslivet. Man räknar med att ungefär hälften av all nyttig verksamhet också i vår ekonomi utförs utan pengar, t. ex. i hushållet, fostran av barn, föreningsverksamhet och väntjänster. När nu allt färre arbetstimmar behövs för att klara vår försörjning med varor är det viktigt att alla, både män och kvinnor, får delaktighet av det viktiga arbete som utförs utanför anställningar och företag. är det viktigt att ingen blir arbetslös, dvs. ställs utanför det betalda arbetet mot sin vilja. Vi bör dela på de avlönade jobben och dela på de viktiga arbetsuppgifter som bäst sker utanför arbetsmarknaden. Allt fler väljer deltid av egen vilja, därför att det passar bäst in i ens livssituation. Det är ofta kvinnorna som vill inrätta sitt liv på detta sätt. Det är viktigt att också männen tar del i det självorganiserade arbetet, där fri arbetstid och fritid går i varann och där man får en möjlighet att utveckla sin mångsidighet och gemenskap. Stat och landsting och primärkommun bör föregå med gott exempel. Tvärtemot vad som är fallet borde den som arbetat mycket deltid och som kan visa att den fria arbetstiden använts till något värdefullt vara bättre meriterad till högre tjänster än den som enbart koncentrerat sig på betalt arbete. Arbetsuppgifterna inom stat och kommun skulle organiseras så att deltid blev det normala. Alla som önskade deltid skulle ha rätt att få det. Administrativt kunde arbetsorganisationen förenklas genom att arbetslag svarade för att vissa uppgifter utfördes och själva kom överens om vem som arbetade när. Hur stor lön som kan betalas beror på hur mycket värde som skapas i samhället. Det är arbetsmarknadens parter som enligt god svensk tradition jämkar sig samman och gör dessa bedömningar. alla har sin försörjning i vårt land, antingen man lyckats få ett avlönat arbete eller inte, borde denna försörjning rimligen inte bli sämre om vi delade på de betalda arbetsplatserna. Det är väsentligt för barnen att männen förlägger en större del av sin arbetstid utanför det betalda arbetet och liksom förr tar itu med de arbetsuppgifter som finns i barnens närhet, i lokalsamhället. Barn behöver se vuxna människor i sampsel med något som de vuxna upplever som viktigt. Hur skall barnen annars få en riktig bild av hur det är att vara vuxen? Med mer fri arbetstid går det också att ta till vara lokala resurser. Man hinner vårda sin omgivning och kan öka trevnaden och sänka kostnaderna för bostaden. När man arbetar praktiskt tillsammans uppstår gemenskap som en oplanerad bieffekt. Genom att mångsidigheten utvecklas främjas också nya idéer och nya företag kan växa fram ur från början informellt samarbete. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär utredning om metoder att skapa fler deltidsarbeten.