mot · G7022660 · 1983-01-01 00:00:00 — m. fl. Fristående skolor på gymnasial nivå (prop. 1983/84:118) I proposition 1983/84:118 föreslås att fristående skola på gymnasial nivå som genom sitt utbildningsinnehåll eller på annat sätt kompletterar utbildningen inom det allmänna skolväsendet under vissa förutsättningar skall kunna få statsbidrag. Till den grupp skolor, vilkas utbildningsinnehåll överensstämmer med det allmänna skolväsendets, hör bl. a. högre samskola och gymnasium i . Huruvida en fristående skola av detta slag tillgodoser ett behov ur samhällets synvinkel sägs i propositionen bero på om det är ett samhällsintresse att tillgången på elevplatser är särskilt hög på de studievägar som är företrädda vid skolan eller på den aktuella orten. Med den inriktning som de två berörda skolorna har, kan, enligt propositionen, ett sådant intresse inte anses föreligga. Med anledning härav föreslås att statsbidraget till dessa båda skolor bör utgå längst t. o. m. /87 och att en avveckling av statsbidraget bör vara påbörjad senast /88. För den som har kännedom om de båda skolornas verksamhet framstår det tvärtom som ett klart samhällsintresse att dessa skolor ges möjlighet att fortsätta sin verksamhet. Vad beträffar är den sålunda unik genom att som enda skola i ge en vertikal utbildning baserad på Montessoripedagogiken, varmed menas att utbildningen erbjuds på alla stadier från förskola till och med gymnasium. Därigenom får eleverna samma lärare i gymnasiet som de haft i högstadiet. En annan fördel är att eleverna slipper byta skola vid studieövergångar, vilket medför en lugn och trygg arbetsmiljö för både lärare och elever. Särskilt för barn med fysiska, psykiska, sociala eller andra handikapp och problem betyder detta att de lätt kan inlemmas i gemenskapen och snabbt finna sig tillrätta. av eleverna på har tagits in därför att de haft problem i de kommunala skolorna. Betecknande är att enligt rapporter från kan fastslås att även ur elevvårdssynpunkt är en resurs för skolsamhället i . Också pedagogiska verksamhet har enligt skolförvaltningen varit av värde för , dvs. för dess allmänna skolväsende. 1 regeringens proposition 1983/84:116 om gymnasieskola i utveckling talas varmt om behovet av försöksverksamhet och utvecklingsarbete. Som exempel på EA-verksamhets (EA = enskilt arbete) anknytning till förslag i denna proposition kan nämnas att eleverna själva förfo 1** 1983/84. gar , varigenom de tränas i att planera och ta ansvar för sitt arbete och i att utnyttja de resurser skolan ställer upp med; att en bank med projekt av ämnesövergripande inslag finns och utnyttjas inom EA:sram i bl. a. ämnena religion och filosofi; att ett komplett förslag till koncentrationsläsning utarbetats samt att på 3-årig ekonomisk linje bedrivs ämnesanknuten prao i åk I och försök med faderföretag i åk II och lil. Det är sällsynt motsägelsefullt att man , när den aktuella skoldebatten rör gymnasiets elevsyn och kunskapssyn, vill lägga ned en skola som i så hög grad representerar den ideologi som , länsskolnämnden i och andra förespråkar. , liksom gymnasiums, vilja att ge den enskilde eleven valfrihet och möjlighet att utforma och påverka sin studiegång bör, liksom tidigare, kunna inspirera vid utformningen av den nya svenska skolan. Vid gymnasium har man sedan ett pär år förberett en ekonomisk linje med internationell anknytning, vari praktik skall ingå. Avsikten är att av begära godkännande för att sedan kunna sätta i gång . Både och gymnasium är små skolor 445 resp. 395 elever. I togs in elever till elva klasser i årskurs 1 på den naturvetenskapliga linjen. På vardera skolan finns två av dessa klasser, vilket betyder att mer än en tredjedel av nybörjarna på N-linjen går på stadens två fristående skolor. Denna linje anses som bekant mycket svår och avhoppen är i regel många. och har dock lyckats utexaminera ett mycket stort antal av dem som ursprungligen började i årskurs 1. Detta fina resultat beror med all säkerhet på att skolorna är små och kontakterna mellan elever och lärare därför mycket bra. Vice statsminister har i en nyligen framlagd proposition om forskning betonat vikten av hög kvalitet, inte minst inom naturvetenskap och teknik. För att kunna bli en god forskare krävs en bra grundutbildning både på universitet och gymnasium. Gymnasiets treåriga linjer ger en god grund för universitetsstudier. har emellertid antalet sökande till bl. a. den treåriga naturvetenskapliga linjen starkt minskat. Det måste då vara ett samhällsintresse av första rangen att bevara gymnasier som visar sig ha en mycket hög s. k. genomströmning. I annat fall kommer nedläggningar snart att drabba utbildningslinjer även på våra tekniska högskolor. Slutligen kan nämnas att kostnaderna per elev är betydligt lägre vid fristående skolor än vid de kommunala skolorna; vid är de lägre än vid andra jämförbara skolor. Förekomsten av terminsavgifter mellan . är inget hinder för studieintresserade men mindre bemedlade elever att vinna inträde. av eleverna har reducerade terminsavgifter. Under hänvisning till det ovan anförda hemställs att beslutar avslå regeringens förslag i proposition 1983/ 84:118 om en avveckling av statsbidragen till högre samskola och gymnasium i . () () HANS NYHAGE (m)