mot · G602783 · 1983-01-21 00:00:00 — Motion 1982/83:783 En allmän färjeled mellan ön och utgör en kommundel i kommun. utgjorde ön en egen kommun under namnet . har haft en snabbt minskande befolkning och kännetecknas av typiska glesbygdsproblem såsom brist på arbetstillfällen, reducerad kommersiell service och dyrbar service. På finns f. n. ca 325 bostadshus, varav ca 180 utgörs av helårsbostäder. Såväl helårs som fritidsbebyggelsen består till större delen av äldre hus uppförda . Folkmängden på har minskat kraftigt under 1950och 1960-talen. Även har en minskning skett, dock icke på samma dramatiska sätt som . Folkmängden har från 725 invånare minskat till 1980 och blir 265 varav huvuddelen pensionärer om ingenting ändrar trenden. På finns drygt 50-talet arbetstillfällen, varav 20 inom jordbruk och fiske, ca 15 inom tillverkning och byggnadsverksamhet och ca 20 inom handel, samfärdsel och förvaltning. Butik för dagligvaror och bensin finns ännu så länge i Kyrkbacken. Då det gäller den framtida utvecklingen på har kommun lagt ner ett omfattande arbete. En områdesplan omfattande såväl helårsbebyggelse som fritidsbebyggelse i sparsam omfattning har antagits av kommunfullmäktige. VA-nätet till och på har byggts ut med kommunala medel och till mycket stora kostnader. Kommunikationerna har också upprätthållits med kommunala färjor till ytterligare stora kostnader för kommunen, men med ett mindre statsbidrag. Ön har i den fysiska riksplaneringen till hela sin yta angetts som ett riksintresse. a. därför, men också därför att ön har stort regionalt intresse, så har i Malmöhuslän tillsammans med kommunen arbetat fram ett speciellt åtgärdsprogram. kommun har som övergripande målsättning att behålla som en levande ö. För detta behövs nyexploatering för såväl permanent som fritidsboende och institutionell verksamhet vilket ger bättre underlag för att serviceverksamheter skall kunna överleva och utvecklas. Detaljplanearbete för mindre tillskott av såväl helårs- som fritidsbebyggelse pågår. I kommunens bostadsförsörjningsprogram har lagts in fem småhus . Samarbete med , som är en stor markägare på , har pågått . Genom kommunens omfattande satsning på utbyggnad av VA-nätet har en av förutsättningarna för en positiv utveckling på blivit uppfylld. Den mest väsentliga förutsättningen för en positiv utveckling är emellertid en radikal förbättring av förbindelserna mellan och . Tidtabellen behöver utökas med morgon- och kvällsturer för att motsvara berättigade krav på skolarbets- och för de fastboende på . Frakttaxorna måste sänkas för att sänka kostnadsnivån och ge bättre konkurrenskraft för näringslivet på . Turismen är precis som en viktig del i Vens framtid. Också här spelar goda kommunikationer en avgörande roll. Som en följd av det som ovan sagts har kommunen föreslagit att förbindelserna till och från skulle bli en allmän färjeled. Utformningen av denna allmänna färjeled skulle enligt kommunens förslag kunna ha följande utformning. Förslag till utformning av Ventrafiken Det är absolut nödvändigt med två fartyg för trafiken varav det ena i reserv. Om man väljer två fartyg av olika storlek erhålls flera fördelar. Investeringskostnaden blir lägre för ett mindre fartyg som trafiken kan göras driftmässigt billigare och säkrare. Båda fartygen skall vara av typen bilfärja och skall kunna medföra passagerare. Fartygens kapacitet är beroende av lastens sammansättning. Fartygen bör ha följande ungefärliga data. (ej över) Den större bilfärjan (huvudfartyg) 12 p-bilar + 100 pass gods + 100 pass + 200 pass 250 passagerare Den mindre bilfärjan (reservfartyg) 22-24 m 6,0 m 2,2 m 6 p-bilar + 50 pass gods + 50 pass + 100 pass 150 passagerare Halva antalet passagerarplatser är belägna under tak, och på färjorna förutsätts att ett 30-tal fasta cykelställ anordnas. På grund av svårigheterna att för rimliga kostnader bygga en skyddad tilläggsplats på för den större färjan måste begränsningar i form av inställda turer antas inträffa relativt ofta . Det kan befaras inträffa mera än en gång , under blåsiga perioder i sträck. Sådana avbräck kan tolereras beträffande fordon och tyngre gods men kan ej accepteras beträffande förnödenheter och passagerare. Den mindre färjan förutsätts därför dimensioneras, utformas och utrustas speciellt med tanke på att klara trafik under svåra väderleksförhållanden. Med en större och en mindre färja kan driftkostnaderna minskas genom att kapaciteten anpassas till trafiksstrukturen. kan t. ex. de två första och de två sista turerna på turlistan köras med den mindre färjan medan den större färjan sättes in då större mängd gods och fordon transporteras. Detta förslag har lagts in i fördelningsplan, som i princip godkänts av med hög prioritet och sänts vidare till statens vägverk för vidare bearbetning. Man kan dessutom tillägga att genom att lägga en beställning av dessa båda båtar till ett svenskt varv (ex ÅSI-verken i ) så skulle betydande sysselsättningstillskott uppnås för en krisdrabbad bransch. Med hänsyn till den stora och avgörande betydelse denna färjeled skulle ha för Vens framtid och dessutom ha positiv inverkan på sysselsättningen i svensk varvsindustri hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av en allmän färjeled mellan och .