ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G6021033 · 1983-01-21 00:00:00 — Motion 1982/83:1033 m. fl. Ökade möjligheter för kommunerna att kontrollera etableringen av detaljhandel Genom beslut i har getts möjlighet för kommunerna att upprätta varuförsörjningsplaner. Genom dessa kan man få en samlad bild av varuförsörjningen inom en kommun eller en kommundel. Detta är av största vikt när det gäller att söka säkra t. ex. äldres och icke bilburnas möjligheter att bo kvar. En butik som läggs ned leder till svårigheter och ökade kostnader för många hushåll. Sedan frågan om varuförsörjningen utreddes och ledde till beslut, har utvecklingen fortsatt och andra hot mot den seriösa handeln uppkommit. Det gäller t. ex. de utvidgade bensinstationer som i anslutning till trafikleder växer upp med bl. a. livsmedelsförsäljning. I många fall ökar dessa valfriheten för de boende runt bensinstationen. I andra fall innebär dock dessa etableringar att rådande varuförsörjningsstruktur får en allvarlig knäck och butiker får läggas ned. En bensinstationsbutik som för ett fåtal inneburit större valfrihet medför i dessa fall för ett flertal minskad valfrihet. Andra exempel på mindre seriös handel är de butiker som uppstår i gamla nedlagda fabriker etc. och som med ett begränsat urval och stora uppköp skummar grädden av den totala försäljningen. Seriös handel med ett varierat utbud kan även i de fallen få svårt att överleva konkurrensen. Gränsdragningen mellan när en etablering innebär bättre total varuförsörjning och när den innebär en försämring är naturligtvis svår. Men vi är övertygade om att rådande instrument i kommunen för att värna om eller skapa en fungerande varuförsörjningsstruktur ej är tillräckliga. Mot bakgrund av detta föreslår vi att beslutar begära att regeringen förstärker kommunernas möjligheter att kontrollera etableringen av detaljhandel med syfte att gynna seriös handel. () () () ()
mot · G6021036 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83:1036 m. fl. har beslutat om det s. k. . Enligt den proposition hade att ta ställning till och de intentioner som där angavs var målsättningen att projektet skulle bli en stimulans för nordisk industri. Tele-X skulle inte utvecklas till ett slags förtäckt Nordsat. Av vad som framkommit senare så innebär inte Tele-X den stimulans till svenskt näringsliv och de ytterligare arbetstillfällen som angavs i propositionen. Större delen av tillverkningen kommer sannolikt att förläggas utomlands, huvudsakligen i hos Aerospatiale. Svensk industri bedöms inte ha den kompetens som erfordras för genomförandet. Därtill kommer att såväl den tidigare propositionen som vad som sägs i årets budgetproposition är synnerligen knapphändigt. Några kulturpolitiska skäl anges över huvud taget inte, varför misstanken kvarstår att detta är att föra in Nordsat bakvägen. Tele-X skulle vara det största samnordiska projektet . ställde sig dock redan från början tveksamt, och redovisas liknande tankegångar från . Att då satsa 348 milj. kr. på Tele-X förefaller ekonomiskt obetänksamt mot bakgrund av den ekonomiska situation befinner sig i. I budgetpropositionen aviseras att en särskild proposition skall läggas om . I avvaktan på det mer utförliga underlag som då presenteras kan vpk inte godkänna förslaget om ytterligare medel. Vi förutsätter att i denna särskilda proposition redovisas inte bara industripolitiska utan också kulturpolitiska aspekter. Regeringen bör då återkomma till frågan. Mot bakgrund av ovanstående hemställs att beslutar avslå regeringens förslag i proposition 1982/83:100 bil. 14, Industridepartementet punkten F5 om ytterligare . (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) 1* 1982/83.
mot · G6021037 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83:1037 m. fl. Överförande av de privata affärsbankerna m. m. i samhällelig ägo Makten över produktionsmedlen och deras användning och makten över ekonomin innehas av mäktiga finansintressen, vilket ger dem möjligheter att bestämma över samhällsutvecklingen. Denna storfinansens makt innebär att rovdrift av natur och utslagning av människor fortsätter i en ökande takt, investeringarna i produktiva verksamheter minskar, som ökade satsningar sker inom kortsiktiga och mer spekulativa verksamheter. Utlandsinvesteringarna ökar kraftigt med minskad sysselsättning inom landet som följd. Inom arbetarrörelsen har under hela dess historia diskuterats makten över produktionsmedlen och maktens och ägandets betydelse för att skapa ett samhälle, som svarar mot de breda massornas önskningar om ett tryggt och värdigt arbete, en god miljö, tillgången till kultur etc. Maktfrågorna har alltid varit aktuella, men de har bedömts som mindre viktiga i tider av kapitalistisk expansion och högkonjunktur - i varje fall av socialdemokratin. började man återigen inom fackföreningsrörelsen aktualisera ägandets roll i ekonomin. I samband med att det första förslaget till löntagarfonder lades fram diskuterades i studiecirklar över hela landet frågan: Vem bestämmer Din framtid? kommunisterna har fört fram förslag om samhällsfonder och lokala fackliga investeringsfonder, avsedda att vara en del av en strategi för att bryta storfinansens makt. Avgörande i en sådan strategi är emellertid att erövra storfinansens kontrollpositioner i de privata affärsbankerna, i stiftelser, investmentbolag och vissa viktiga industrigrenar. Storfinansens kontroll över näringslivet utövas bl. a. genom affärsbankerna. Affärsbankerna dirigerar industrin bl. a. genom sitt inflytande över kreditgivningen. Ett företags etablering, utveckling eller nedläggning är i hög grad beroende av kreditgivarnas vilja att leva eller låta dö. Affärsbankerna är storfinansens maktcentra också genom sitt ägande av investmentbolag, finansierings- och utvecklingsbolag och genom personalunioner i bolagsstyrelser och stiftelser. Maktens nät är finmaskigt och väl förgrenat. Genom företag som kontrollerar företag som kontrollerar företag kan kontrollen utövas från ett fåtal positioner. Försäkringsbolagen har samlat på sig enorma tillgångar som blivit en viktig del av kreditväsendet. Genom en starkt ökad koncentration av försäkringsrörelsen till några få stora bolag är dessa en maktfaktor i dagens samhälle. Genom hela denna struktur av banker, försäkringsbolag, investmentbolag, finansieringsföretag etc. har storfinansen skaffat sig en avgörande kontroll över samhällsutvecklingen och näringslivet. Med hänvisning till det anförda yrkas att hos regeringen begär tillsättande av en parlamentariskt sammansatt utredning för att framlägga konkreta förslag om överförande av de privata affärsbankerna, de privata försäkringskoncernerna, investmentbolagen och de privata finansstiftelserna i samhällelig ägo. (vpk) C.-H. (vpk) HANS (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G6021039 · 1983-01-21 00:00:00 — Motion 1982/83:1039 Regionalpolitiska insatser i den nordbohuslänska skärgården Det ligger i allas intresse att bevara en levande skärgård, att ge de bofasta människorna en möjlighet att stanna kvar och finna utkomstmöjligheter. Den grundläggande förutsättningen är att de kan känna den trygghet som det innebär att ha tillgång till sjuktransport och sjöräddning dygnet runt. I norra pågår inom och en nedskärning av personal. Detta kan komma att få allvarliga effekter för öbornas och övriga sjöfarares säkerhet. På de norska norr om försvinner lots och sjöräddning. 1966 drog man in sjöräddningsstationen på söder om . Det finns dessutom planer på att flytta helikopterdivisionen på utanför till . Sammantaget upplever man nu hur den nordbohuslänska skärgården mer eller mindre lämnas åt sitt öde. Denna utveckling måste enligt min mening mötes med aktiva regionalpolitiska insatser. bör göra ett uttalande av denna innebörd. Åberopande det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av särskilda regionalpolitiska insatser i den nordbohuslänska skärgården.
mot · G6021040 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83:1040 i och och tillbyggnad av polishuset i polisdistrikts lokaler i har varit i behov av restaurering och tillbyggnad. Vi konstaterar att regeringens budgetproposition 1982/83:100 inte medtagit detta angelägna projekt. har i skrivelse dnr 5561-64-79 till regeringen redovisat beräknade kostnader m. m. Regeringen har givit i uppdrag att projektera objektet. Projektering är färdigställd. De nuvarande byggnaderna är i mycket dåligt skick, hårt nedslitna och otillräckliga. har senast anmärkt bl. a. på personalutrymmen, arrestenhet och lokaler för ordningsavdelningen. anmärkningar innefattar mycket allvarliga brister sett ur arbetarskyddssynpunkt. Inspektionen har efteråt påmint om ärendet. Med hänvisning till att ombyggnaden ej finns medtagen i budgetpropositionen återstår möjligheten att objektet utföres som beredskapsarbete med AMS-medel. Sysselsättningsutvecklingen inom byggbranschen ger också underlag för detta. Åberopande det anförda hemställs att hos regeringen uttalar att om- och tillbyggnad av polishus i bör kunna utföras som beredskapsarbete med AMS-medel.
mot · G6021041 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83:1041 Många kvinnor väljer att arbeta deltid. Det familjeansvar som fortfarande vilar framför allt på kvinnorna uppges av det stora flertalet vara huvudorsaken till att de - i varje fall när de har små barn - inte anser sig orka med en heltidsanställning. Vi är medvetna om att detta utgör en av de stora skillnaderna mellan kvinnor och män i arbetslivet och att ett närmande av kvinnors arbetstid till männens är en viktig jämställdhetsfråga. Det är emellertid en fråga som kommer att kunna lösas först på lång sikt när arbetstiden generellt kan bli kortare. Många av de deltidsarbetande kvinnorna är sysselsatta på områden som drabbas av arbetslöshet. Olika åtgärder, inte minst utbildningsinsatser, kan behöva vidtas för att göra kvinnorna bättre anpassade till dagens och framtidens arbetsmarknad. En accepterad kortsiktig lösning av arbetslösheten är beredskapsarbete. Kvinnor som av ovan nämnda skäl valt att arbeta deltid har svårt att anpassa sig till ett arbete på heltid - och så är enligt uppgift beredskapsarbetena organiserade. Vi anser att beredskapsarbeten med förkortad arbetstid bör kunna erbjudas exempelvis sådana kvinnor som tidigare valt att arbeta deltid och föreslår att AMS får i uppdrag att beakta detta i sin verksamhet. Självklart skall ingen tidigare heltidsarbetande erbjudas och behöva acceptera deltids beredskapsarbete. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om beredskapsarbeten på deltid. () ()
mot · G6021042 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83:1042 Det fackliga arbetet i multinationella företag De multinationella företagens starka maktställning skapar stora problem för det fackliga arbetet. Många internationella koncerner intar en negativ attityd till facket. De söker systematiskt utnyttja det förhållandet att de fackliga organisationerna har svårt att bygga upp ett effektivt samarbete över gränserna. har vi i haft flera uppmärksammade fall där utländska företag inte respekterat de regler som bör gälla vid umgänget mellan parterna på arbetsmarknaden. Ofta fattas viktiga beslut i utlandsägda koncerner utan att de anställda som berörs får möjlighet till insyn, information och förhandling. Många företag vägrar de fackliga organisationerna att få kontakt med de verkliga beslutsfattarna i koncernen. Inte sällan ställer man de anställda under hot om överflyttning av produktionen till andra länder. De fackliga organisationerna har svårt att skaffa sig en riktig bild av företagets ekonomiska situation på grund av de multinationella företagens möjligheter att dölja vinsterna eller föra över dem till enheter i andra länder. Problemen med de internationella koncernerna ställer mycket stora krav på det fackliga arbetet. Det bör därför vara ett svenskt samhällsintresse att underlätta för våra fackliga organisationer att samarbeta med fackliga organisationer i andra länder. Särskilt angeläget är detta med tanke på att med stora resurser motarbetar en aktivare facklig bevaktning av de multinationella företagen. Ett exempel är särskilda cirkulär , då man av sina medlemmar begär att de - inte skall acceptera att utländska koncernledningar förhandlar med svenska fack om t. ex. investeringar, - inte skall underlätta internationellt fackligt koncernsamarbete, - inte skall binda internationella uppföranderegler genom avtal. Behovet av kontakter mellan koncernens skilda fackliga organisationer erkänns i riktlinjer för multinationella företag. I själva verket är sådana kontakter en nödvändig förutsättning för att dessa riktlinjer skall kunna tillämpas på ett riktigt sätt. Enligt LO och TCO bör resurser för internationellt fackligt samarbete utgå till de lokala fackklubbarna från resp. företag/koncern. Några av svenska multinationella företag har visat förståelse för detta och har ekonomiskt bidragit för att underlätta ökad facklig verksamhet inom hela det multinationella företagets verksamhetsområde. Dessa företag är dock alltjämt i minoritet. Mot denna bakgrund bör ta initiativ till lagstiftning som ålägger de svenska multinationella företagen och de utlandskontrollerade företagen i att bekosta det internationella samarbetet mellan fackliga organisationer inom resp. företag/ koncern. Med stöd av vad som ovan anförts hemställer vi att hos regeringen begär förslag till lagstiftning som ålägger svenska multinationella företag samt utländska multinationella företag verksamma i att bekosta de lokala fackliga organisationernas samarbete inom koncernen.
mot · G6021043 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83:1043 försöksprojekt för vissa kommuner i och Ett intressant regionalpolitisk projekt som berör sju kommuner i fyra län pågår . Projektet benämnes Inlandsovalen och berör i , och i , i samt , och i län. Initiativtagare är LO-sektionerna i dessa kommuner. Sedan starten har projektet utvecklats till att omfatta berörda . Dessutom har Arbetslivscentrum upptagit det i sin verksamhet. Projektet är intressant bl. a. ur den synpunkten att det går över kommunoch länsgränser. En utgångspunkt är gemensamma drag i fråga om sysselsättning och struktur i berörda kommuner. Betydande arbetslöshet, befolkningsminskning och en tendens till att ungdomen flyr regionen är utmärkande drag. Sedan LO-sektionerna startade projektet har situationen allvarligt försämrats. Målsättningen har angetts vara att arbeta för en naturligt fungerande arbetsmarknad och en balanserad samhällsutveckling. Projektet har getts en mångsidig inriktning, omfattande såväl industrilokalisering som kommunikationer, utbildning och forskning och även kulturverksamhet. I motion 1981/82:322 redovisade vi några av de förslag som utarbetats. Liksom i de tidigare motioner vi väckt om stöd för projektet, vill vi även nu betona, att som detta är av stor betydelse för ifrågavarande region, skulle också ett sådant pilotprojekt kunna ge värdefulla erfarenheter i det regionalpolitiska arbetet för övriga delar av landet. Vi anser därför att det regionalpolitiska försöksprojektet bör få statligt stöd. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att uttalar att Inlandsovalen i och bör komma i fråga som ett regionalpolitisk! 2. att hos regeringen hemställer att en statlig kommitté, vari bl. a. representanter för den fackliga rörelsen ingår, bör utses att följa och ta initiativ i anslutning till projektet, 3. att hos regeringen hemställer om att en offentlig utvärdering av projektet görs . (vpk) (vpk)
mot · G6021044 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83:1044 Personalföreträdare i vissa statliga myndigheters styrelser (prop. 1982/83:76) De lagändringar som föreslås i proposition 1982/83:76 syftar till att förtydliga och lagfästa den rätt till personalrepresentation och rösträtt som redan tillämpas i länsstyrelsernas styrelser och de lokala polisstyrelserna. I en motion 1981/82:538 föreslog jag att den rösträtt som personalföreträdare i försäkringskassas styrelse f. n. har skulle utgå, och att personalföreträdarna följaktligen skulle ha enbart närvaro- och yttranderätt. Som motiv för mitt förslag anfördes, att sedan den lag varpå facklig styrelserepresentation i försäkringskassa vilade tillkom, 1974, har lagen om medbestämmande i arbetslivet tillkommit, 1976, vilken tillförsäkrar personalen inflytande över beslutsprocessen. Dessutom anförde jag och vidhåller detta, att problem kan uppstå i en styrelse vars representation i övrigt är politiskt sammansatt på så sätt, att majoriteten i styrelsen kan växla mellan olika ärenden. som behandlade min motion anförde bl. a., att bestämmelserna om personalföreträdares rösträtt i försäkringskassas styrelse överensstämde med de bestämmelser som gällde för personalrepresentation i statliga myndigheters styrelse. Eftersom detta anfördes som ett av argumenten för att ej bifalla min motion, påpekade jag, att någon enhetlig lagstiftning för det statliga området ej förelåg. Detta bekräftas nu genom regeringens proposition nr 76. Till det argument som framfördes i motion 1981/82:538 om att medbestämmandelagen 1976 gör lagstiftning onödig, kan nu läggas, att de båda systemen om personalrepresentation inte är helt förenliga. Således sägs i medbestämmandelagen, att personalrepresentanter ej skall ha avgörande inflytande vad beträffar verksamhetens mål och inriktning, medan lagstiftning områden som organisation, budget, petita m. m. exemplifieras som lämpliga och möjliga för personalrespresentanterna att ges rösträtt inom. Min huvudinvändning mot regeringens förslag blir således, att så länge lagstiftningen är oklar, bör den inte i vart fall utvidgas. I stället borde hela frågan om personalrepresentanters rösträtt och inflytande i arbetet i statlig myndighets högsta beslutande organ ses över. Med anledning av det anförda hemställs att avslår proposition 1982/83:76.
mot · G6021045 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83:1045 Upphävande av personalrepresentanters rösträtt i statliga styrelser infördes representation för personalen i statsmyndigheternas högsta beslutande organ. Som främsta skäl för denna reform åberopades värdet för de anställda att genom sina fackliga organisationer från sina utgångspunkter kunna påverka verksamheten inom myndigheten (prop. 1974:1, bil. 2 s. 27). Då reformen genomfördes hade - något som bör understrykas - lagen om bestämmande i arbetslivet (MBL) ännu inte tillkommit. Mot nuvarande ordning har invänts bl. a. att den ger personer som är anställda större faktiskt inflytande över myndighetens verksamhet än vad som tillkommer andra medborgare på grund av allmänna val. Egenskapen av anställd ger med andra ord upphov till dubbel rösträtt inom berörda organ. Lagen om medbestämmande, som enligt vår uppfattning bort kunna ersätta tidigare ordning, ger de fackliga representanterna möjlighet att påverka beslutsprocessen i flera led. De ofta värdefulla synpunkter som framförs brukar beaktas under handläggningen av ett ärende. Som framgår har MBL-lagstiftningen lagts ovanpå reform. Enligt vår mening är de båda systemen inte helt förenliga. Personalrepresentanterna kan enligt beslut nämligen ha rösträtt i ärenden om arbetsmetoder, arbetsfördelning, organisation, budget, petita, personalpolitik och personaladministration. Därmed har personalrepresentanterna formellt befogenhet att ta ställning till frågor av sådant slag som uttryckligen är undantagna enligt MBL. Det ter sig naturligt att ställa frågan om nuvarande dubbla regelsystem behöver bestå. Nuvarande ordning inom arbetslivet har givit upphov till besvärliga gränsdragningsproblem i förhållande till den politiska demokratin. har också i skrivelse 1981/82:133 hos regeringen beställt en utredning i syfte att få en klarare gränsdragning mot den politiska demokratin i tillämpningen av personalinflytandet inom den kommunala sektorn. Det ter sig naturligt att direktiven till denna utredning utvidgas till att avse även gränsdragningen rörande personalinflytandet i statliga organ. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer vi att hos regeringen anhåller om att det uppdrag som beställt beträffande utredning av gränsdragningen mot den politiska demokratin vid tillämpning av personalinflytandet inom den kommunala sektorn utvidgas till att även gälla statliga styrelser.
mot · G6021047 · 1983-01-21 00:00:00 — Motion 1982/83:1047 Samhällsföretagsgruppen består av 24 länsvis organiserade affärsdrivande företag som har till uppgift att ge arbete år handikappade personer inom sin region. Den centrala stiftelsen fungerar som moderföretag för gruppen. Samhällsföretag har som målsättning att ge avlönat och meningsfullt arbete åt personer med handikapp. Verksamheten skall bedrivas effektivt och med iakttagande av affärsmässiga principer. Samhällsföretag är utan tvekan ett viktigt inslag i vår strävan att ge alla människor som kan och vill ett meningsfullt arbete. Det finns dock skäl att uppmärksamma de svårigheter som finns inbyggda i samhällsföretagens målsättning med att ge arbete åt handikappade som man har att iakttaga affärsmässiga principer. Den ansvarige på den enskilda enheten har naturligtvis inte möjlighet till permitteringar eller uppsägningar. Det är helt enkelt nödvändigt att skaffa order. kan inte samma kalkylsystem tillämpas som inom det enskilda näringslivet. Att bedöma vad som är marknadsmässigt pris blir näst intill omöjligt. Det går att peka på ytterligare faktorer som belyser svårigheterna. Förutom prissättningen gäller det t. ex. lönesättning och val av produkter och marknadsföringsåtgärder. Enligt vår uppfattning måste stor vikt läggas vid att verksamheten i Samhällsföretag sker i former som inte snedvrider konkurrensen gentemot övrig företagsamhet. Nära kontakter måste hållas mellan de skyddade verkstäderna och näringslivet i övrigt. Vid val av produkter måste Samhällsföretag beakta situationen inom den bransch som berörs. Marknadsföringen, där Samhällsföretagsgruppen uppträder samlat och med stora resurser på t. ex. utställningar, måste motsvara vad det enskilda näringslivet har rimlig möjlighet att åstadkomma. Lyckas man inte undvika störningar på marknaden och minska spänningarna mellan den skyddade och den öppna företagsamheten försvåras det grundläggande och viktiga syftet att ge avlönat och meningsfullt arbete åt personer med handikapp. 1 1982/83. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående Samhällsföretagsgruppens marknadsuppträdande. () ()