mot · G602573 · 1983-01-19 00:00:00 — Åtgärder för att motverka ökade socialbidragskostnader Kommunernas socialhjälpskostnader stiger oroväckande. En uppföljning av socialbidragens utveckling t. o. m. har genomförts av 26 kommuner, däribland , och . Uppföljningen har redovisats av , som även presenterat prognoser över utvecklingen. Jämfört med motsvarar de beräknade kostnaderna för socialbidrag en kostnadsökning med . Vissa kommuner har haft en ökning med . Enligt vår bedömning tyder allt på att utvecklingen nu går mot ett ökat antal socialhjälpstagare , inte minst mot bakgrund av att ca 10 000 personer beräknas bli utförsäkrade från arbetslöshetskassa . Vem behöver bidrag? Enligt en presenterad undersökning från kommuns måste allt fler stockholmare söka socialbidrag för sitt uppehälle. av befolkningen beräknas komma att behöva socialhjälp . De ensamstående männen utan barn är den största gruppen socialhjälpstagare. De utgör nästa hälften av alla hjälpfall. Denna grupp liksom ensamstående kvinnor med barn har ökat . Gruppen ensamstående kvinnor utan barn, som måste söka socialbidrag, har blivit ändå fler, en ökning me . Det är dock de gifta och sammanboende paren med eller utan barn som står för den procentuellt största ökningen. har de blivit fler. Familjer med barn har fått de högsta socialbidragen och har den längsta hjälptiden. Socialhjälpsbehovets utveckling torde i stort vara likartat över hela landet. Vilka är orsakerna? Den rådande arbetsmarknadssituationen har i redovisning framhållits som främsta orsak. Man har framför allt pekat på den långvariga arbetslösheten, som lett till att de arbetslösa utförsäkrats från rätten till arbetslöshetsersättning. Särskilt hårt drabbade uppges de ungdomar vara som ännu inte kvalificerat sig för kontant arbetsmarknadsstöd (KAS) eller ersättning från arbetslöshetskassa. Även de som uppbär KAS behöver ofta ett visst tillskott i form av socialbidrag för att komma i nivå med socialhjälpsnormen. Kostnadsökningar för bl. a. boende och baslivsmedel är andra faktorer som gör att socialhjälpsbehovet ökat. Den försämrade reallöneutvecklingen anges som ytterligare en orsak till det ökade behovet av socialhjälp. Flera kommuner har konstaterat att helt nya grupper, t. ex. villaägare och småföretagare, tillkommit bland hjälptagarna. Den nya socialtjänstlagstiftningen har också angetts som en orsak till ökade kostnader. har, som ovan nämnts, angivit socialtjänstlagen som en av orsakerna till ökade socialhjälpskostnader. Någon redovisning varför har emellertid ej getts. Enligt vår bedömning bör det ifrågasättas, om inte socialtjänstlagens 6 § som reglerar rätten till bistånd, bär en del av skulden. Lagen anger rätt till bistånd om behovet ej kan tillgodoses på annat sätt. Lagstiftningen är kravlös. Den enskildes personliga ansvarstagande -1, ex. genom återbetalning av tidigare erhållen socialhjälp - har ej alls betonats. Lika självklart som det är, att den som behöver hjälp också får det, lika självklart borde det enligt vår mening vara, att man gör rätt för sig, när man har möjlighet därtill. Enligt 3 § socialtjänstlagen har kommunen det yttersta ansvaret för att de som vistas i kommunen får det stöd och den hjälp som de behöver. Tanken är god, men i praktiken har lagen inneburit, att vissa kommuner, t. ex. typiska turistorter, kommit att drabbas hårt av höga socialhjälpskostnader. Ofta rör det sig om relativt små kommuner med ett lågt skatteunderlag. Ett aktuellt ärende i regeringsrätten visar på problematiken kring vistelsebegreppet. vill ha klarhet i vistelsekommunens ansvar. I det aktuella fallet rör det sig om färdtjänst för en person, som är bosatt i annan kommun men har vistats i på semester. - Ännu oftare torde det röra sig om socialhjälp. Många frågar sig: Hur mycket är vistelsekommunens angelägenhet? Hur stort är hemortskommunens ansvar - eller statens? Moderata samlingspartiet har i sin familjepolitiska motion redovisat det faktum, att beskattningen inte alls tar hänsyn till hur många som skall leva på en inkomst. Den oroväckande ökningen av antalet barnfamiljer som behöver socialhjälp torde delvis bero på skattesystemets utformning. Utvecklingen vad gäller socialhjälpskostnaderna måste följas noggrant. Därvid bör särkilt utvecklingen på arbetsmarknaden följas för att - så långt möjligt - antalet utförsäkrade skall kunna minskas. En satsning på en ny form av lärlingsutbildning - enligt moderat modell bör kunna nedbringa antalet ungdomsarbetslösa. Tills detta förslag förverkligats bör fortsatta åtgärder ske vad gäller den s. k. ungdomsgarantin och ungdomsslussen. Ett nytt skattesystem för barnfamiljer bör tillskapas i enlighet med familjepolitiska motion. Socialtjänstlagen bör överses och kompletteras med en återbetalningsparagraf och vistelsebegreppet kompletteras med vissa skyldigheter för boendekommunen och i tillämpliga delar staten. Med hänvisning till det ovan sagda föreslår vi 1. att hos regeringen hemställer om åtgärder i enlighet med motionen i syfte att nedbringa socialbidragsbehovet, 2. att hos regeringen hemställer att socialtjänstlagen kompletteras med en paragraf om frivillig socialhjälp med återbetalningskrav gentemot den enskilde hjälptagaren, 3. att hos regeringen hemställer att vistelsebegreppet blir föremål för vidare utredning och åtgärder i syfte att undvika särskilt stor belastning på vissa kommuner, t. ex. turistorter.