mot · G602179 · 1983-01-10 00:00:00 — Motion 1982/83:179 Energiförsörjningen är av avgörande betydelse för utveckling och tillväxt i alla länder. De oljeimporterande har drabbats mycket hårt av prishöjningarna och deras kostnader för oljeimporten har tredubblats . energiproblem förvärras av att man står inför en snabbt växande brist på brännved, som i svarar för av hushållens energiförsörjning. beräknas skogsområdena i ha minskat med hälften. Här gör stora insatser genom de s. k. byskogsprogrammen. Denna hjälp bör fortsätta. Vattenkraften är en annan förnybar energikälla, som kan ge betydande energitillskott och där har goda förutsättningar att medverka. Våra kunskaper och vår tekniska utveckling när det gäller att tillvarata vattenkraft kan och måste komma till godo. Vissa har goda förutsättningar för produktion av kol och även olja, vilka bör tillvaratas. Däremot är kärnkraften av flera skäl varken en säker eller ekonomiskt vettig energikälla för vare sig i-länder eller . Redan under debatten i kärnkraftsomröstningen framfördes från linje 3:s sida att skulle kunna få stora möjligheter att exportera - dels kunnande i och om energibesparande åtgärder, - dels kunskap om förnybara energikällors användning, - dels prototyper av mindre till anpassade energisystem. Ett område där svenskt kunnande ligger långt framme är energibesparing. Här kan mycket åstadkommas utan större och alltför kostnadskrävande investeringar. Trots detta kan det för många vara svårt att skaffa fram kapital till energibesparande åtgärder, även om dessa betalar sig . måste här hjälpa till med ekonomiskt stöd och tekniskt kunnande. De ökande energipriserna och bristen på brännved i har gjort det nödvändigt även för dessa länder att söka vägar att öka utbudet av inhemska energikällor. En genomgång av vilket svenskt kunnande på detta område som kan komma till användning i biståndsländerna visar att många för dessa länder lämpliga energisystem inte är fullt utvecklade därför att det inte funnits en efterfrågan i i-länderna och u-landsmarknaden har varit alltför osäker. Vad som behövs är en satsning på utvecklingsarbete av lämplig energiteknik just för . Detta arbete måste huvudsakligen göras i ett i-land, typ , men det är viktigt att arbetet sker i mycket nära samarbete med mottagarländerna. Arbetet måste utgå från deras speciella förutsättningar, som varierar mellan olika länder och regioner. Skall i i-länderna framtagen energiteknik verkligen komma till godo måste man vid framtagandet av denna teknik ta hänsyn till dessa länders sociala, kulturella och fysiska klimat samt deras tekniska kunnande. Vi kan inte räkna med att detta är ett utvecklingsarbete som svensk industri självklart och självmant satsar på. Ett visst mått av statligt stöd måste säkerligen utgå för att få fram försöksanläggningar i som i sin tur kan ge den erfarenhet behöver för att kunna utveckla de rätta produkterna för u-landsmarknaden. Denna satsning på energistöd till för aktuella biståndsländer leder förhoppningsvis till svenska leveranser av utrustning för olika typer av energitekniker. I ännu högre grad kommer det dock att leda till att ökar sin tjänsteexport, säljer ett know-how om problemanalys och problemlösningar vad gäller användning av förnybara energikällor. Denna hjälp följer alltså i hög grad mottot: Hjälp till självhjälp. I viss mån pågår det ovan beskrivna arbetet . Test av bränslen och annat utvecklingsarbete för gengas sker f. n. i . Prototyper för ångkraft testas direkt i några med återföring av kunskap till den svenske konstruktören. En minihydroanläggning föreslås byggas såsom en referensanläggning för svensk teknik på området. Svenska konsulter håller på att identifiera lämplig storlek på en briketteringsmaskin för . Minikraftverk är också en intressant produkt i sammanhanget. Det måste dock om och om igen betonas att den nya energitekniken måste anpassas till mottagarländernas klimat, sociologiska faktorer och växtvärld. Annars blir vår hjälp dyr, obrukbar, ja t. o. m. meningslös. Några exempel kan illustrera detta: I tillverkas solfångare men de är utrustade med t. ex. frostskydd. Minivattenkraftsanläggningar är konstruerade för maximalt utnyttjande, vilket inte behövs i u-landet där också vattenåtgången varierar mycket kraftigare. Gengas produceras i på ved och träkol, vilket det är ont om i många . För att använda jordbruksavfall för gengasproduktion behövs visst utvecklingsarbete. När teknikerna angrep problemet med att få fram effektivare spisar glömde de att spisen på landsbygden ofta fyller flera funktioner. Utom för matlagning används den till att ge ljus och värme, och röken håller mögel och insekter borta. Om den nya spisen inte fyller alla dessa funktioner måste man hitta kompletterande lösningar för att få spisen accepterad och därmed till nytta för dem man vill hjälpa. Vår svenska energihjälp behöver inte och bör inte alltid vara storskalig och tekniskt komplicerad. Ju längre ut på landsbygden vi kan sprida hjälpen, ju bättre, effektivare och billigare. Dragdjuren kan t. ex. bli mer effektiva med bättre foder. Pumpar kan drivas med vind eller sol, kvarnar med gengas. Hälsostationer och skolor kan få varmvatten från solvärme, vatten som kan användas för uppvärmning till bad och tvätt. Vid stora boskapsprojekt kan man göra biogasanläggningar. Detta är bara några exempel. Det gäller alltså att vi gör klart för oss att är i tvingande behov av att få fram tekniska lösningar för användning av förnybara energikällor, att har ett stort mått av erfarenhet och industriellt kunnande på detta område som bör komma såväl som svensk industri till godo, att insatser för energiförsörjning inte bara bör och kan bestå i export av stora, tekniskt komplicerade anläggningar, byggda i i tron och förhoppningen att de passar i mottagarlandet, att det är enkla lösningar och småskalig teknik som i stor utsträckning behöver på det här området såväl som på många andra, att stöd till användning av förnybara energikällor är ett led i arbetet för en värld i ekologisk balans och verkligen fyller mottot: Hjälp till självhjälp. Regeringen föreslår i budgetproposition 1982/83:100, bil. 5, att insatserna under anslagsposterna Särskilda program och Mark- och miljövård samt energi skall minska. Detta är att avhända möjligheten att göra insatser på områden där internationellt sett ligger väl framme. Regeringens förslag innebär dessutom minskade möjligheter för att få hjälp på energiområdet, ett område där det bevisligen föreligger mycket stora behov. Med anledning av ovanstående hemställer vi att beslutar att anslaget till energi inom punkten Särskilda program bibehålls på minst nuvarande nivå. () ()