mot · G6021582 · 1983-01-24 00:00:00 — m. fl. I skrivelse till industridepartementet (se bilaga) har i redovisat huvuddragen i länets utveckling . Skrivelsen, som ger de allmänna motiven för ökade regionalpolitiska och arbetsmarknadspolitiska insatser i länet, kan sammanfattas enligt följande: Sysselsättningen i länet har successivt försämrats . Omkring 1970 var det balans på arbetsmarknaden. Antalet arbetslösa och antalet lediga platser var ungefär lika många. uppgick antalet arbetslösa till mer än 7 000 och antalet lediga platser låg på ca 350. Det innebar att det gick 20 arbetslösa på varje ledig plats. Av de personer som ingår i arbetskraften var arbetslösa. Bara tre län - , och - hade högre andel arbetslösa. Behovet av permanenta arbetstillfällen var större ändå. Antalet arbetslösa, antalet sysselsatta i arbetsmarknadspolitiska åtgärder samt antalet sysselsatta i arbetsmarknadspolitiska åtgärder samt antalet förtidspensionerade uppgick till 27 000 eller 22 på 100 förvärvsarbetande. Det var bara som hade högre tal. tillhörde således de tre fyra hårdast drabbade länen i landet. Ett stort antal varsel, som ännu inte har påverkat arbetslöshetsstatistiken, kommer att förvärra siffrorna framöver. Totalt berördes 8 250 personer eller av de industrisysselsatta i länet av någon form av varsel. I varje kommun i länet fanns exempel på mycket allvarliga varsel. I , och berördes mera än 1 000 personer. Även och hade mycket högre varselsiffror. har redan tidigare en låg sysselsättningsnivå jämfört med andra län. För män är det bara och som har lägre förvärvsfrekvenser. För kvinnor är det bara som har lägre tal än . skulle behöva tillföras 8 250 arbetstillfällen för att nå den genomsnittliga sysselsättningsnivån för riket. För att komma upp till de län som har de högsta talen behövs 20 000 nya arbetstillfällen. Sysselsättningen inom basnäringarna beräknas även vid en gynnsam ekonomisk utveckling minska framöver. Det framgår bl. a. i en rapport som statens industriverk har utarbetat - Var kommer krisen. De län som har särskilt många sysselsatta inom dessa näringar kommer att bli speciellt utsatta. I arbetar av de industrisysselsatta inom Det är bara ett län i riket som är mera beroende av basindustrin, nämligen . Riskerna för att de regionala utvecklingsproblemen förstärks till följd av strukturförändringar inom basindustrin är därför mycket stora för . Sedan överlämnade bilagda skrivelse till industridepartementet har ytterligare problem uppstått. då antalet arbetslösa + antalet sysselsatta i arbetsmarknadspolitiska åtgärder uppgick till 12 500 gjorde länsarbetsnämnden den bedömningen att siffran skulle stiga till 14 000-15 000 /83. var siffran uppe i 14 500. prognos har dessvärre visat sig vara riktig. Nya nedläggningshot har också aktualiserats . De allvarligaste är den aviserade nedläggningen av Sulfatfabrik i . Den berör ca 300 anställda. Befolkningsutvecklingen har, som en följd av det besvärliga sysselsättningsläget, varit ogynnsam. Länet har tidigare under en lång följd av år legat kring 294 000 invånare med ganska små förändringar mellan de enskilda åren. minskade folkmängden med ca 1 000 personer. kommun har drabbats speciellt hårt med en nedgång på mera än 500 personer. Utvecklingen ger således ytterligare motiv för positiva insatser i länet. Sammanfattningsvis konstaterar vi att såväl det aktuella arbetsmarknadsläget som de utvecklingsrisker som ligger framåt i tiden innebär att det kommer att krävas speciella insatser i , om sysselsättningen skall kunna hållas på en rimlig nivå. Insatser på bl. a. följande områden är angelägna. är som framgår ovan utomordentligt beroende av utvecklingen inom basindustrierna, främst i järn- och stålindustrin samt papper- och massaindustrin. Nedläggning av tillverkningsenheter inom dessa branscher härpå skett i , och . har planer på en nedläggning av Sandama Sulfitfabrik tillkännagivits. Söderhamnsområdet är över huvud taget hårt drabbat av strukturförändringar på trä- massa- och papperssidan. Forså bruk i kommer också av allt att döma att läggas ned . På stålsidan är läget mycket besvärligt på samtliga berörda orter, , och . För och ligger rekordstora varsel både när det gäller kortsiktiga permitteringar och mera långsiktiga neddragningar av sysselsättningen. - Strukturella förändringar inom basnäringarna kan inte helt undvikas. de orter som berörs är det emellertid väsentligt att förändringarna kan genomföras i någorlunda planmässiga former. Vi anser därför att samhällets mål för utvecklingen av basnäringarna måste komma till uttryck i strukturplaner för järn- och stålindustrin samt trä- och pappersindustrin. Vi anser också att det omgående behövs en strukturutredning för den porösa boardindustrin. - Basföretagens råvaruförsörjning måste tryggas. Skogsavverkningarna måste öka så att industrin kan utnyttja sin produktionskapacitet. Insatserna för en långsiktig ökning av skogsproduktionen måste garanteras. Stålindustrins råvaruförsörjning på stål och legeringsmetaller måste säkras. En planmässig fördelning av skrottillgångarna och en utvidgad prospektering efter legeringsmetaller och andra mineraler i länet är nödvändig. - Aktuella utvecklingsprojekt för att trygga sysselsättningen inom basnäringarna i länet bör främjas genom statliga insatser. Det gäller planerna på gruvbrytning i norra , bl. a. i Enåsen () och (). Det gäller också utbyggnaden av Kemi i . SKF bör ges förutsättningar att utveckla de s. k. plasmaprocesserna i . Det är också angeläget att förutsättningar skapas för utveckling av en långsiktigt konkurrenskraftig enhet för massa- och papperstillverkning i Söderhamnsområdet. - Basindustrin i länet förbrukar stora mängder energi. De utvecklingsprojekt på energiområdet som är aktuella i länet är därför viktiga för basindustriernas utveckling. Det gäller planerna på gasimport från och/eller . I båda fallen berör de ledningsalternativ som diskuterats . Det gäller också den utveckling på torvområdet som sker inom länet, främst i och norra . Det gäller slutligen också möjligheterna till utbyggnad av vattenkraften i länet, bl. a. i Hylströmmen och Edänge. Vi anser det på den sistnämnda punkten väsentligt att en större del av vinsten på vattenkraftsutbyggnaden stannar inom länet för investeringar i nya arbetstillfällen. Utvecklingen av mindre och medelstora företag Utvecklingen inom basnäringarna avgör utvecklingen i länet som helhet. En kraftig tillbakagång där kan på kort sikt knappast balanseras av en motsvarande ökning inom de mindre och medelstora företagen. Det är emellertid ändå utomordentligt väsentligt att möjligheterna till utveckling av nya verksamheter inom länet tillvaratas. Brist på medel får inte lägga hinder i vägen för att regionalt genomföra de projekt som på kort sikt går att få fram. , utvecklingsfonden och länsarbetsnämnden måste därför få tillräckliga resurser för att effektivt kunna medverka i utvecklingen av länets mindre och medelstora företag. - måste få en större andel av den ram för regionalt utvecklingsarbete som har anvisat. 1* 1982/83. lokaliseringsstöd, glesbygdsstöd och regionalt utvecklingsarbete. har länet tilldelats 15 milj. kr. Dessa medel har i stort sett förbrukats, då halva året har gått. Det innebär risk för att angelägna lokaliseringsprojekt inte kommer att kunna tas upp till behandling . En omfördelning inom den givna totalramen till förmån för är därför nödvändig. - Utvecklingsfonden bör tillföras speciella medel dels till kommunprojekt i speciellt utsatta kommuner, dels till riskkapital för utveckling av produkter, marknader, lageruppbyggnad m. m. i företag med intressanta utvecklingsmöjligheter. bör - på det sätt som skett i andra norrlands- och skogslän - få statliga medel för uppbyggnad av ett regionalt utvecklingsbolag. - har goda förutsättningar att bygga ut turistnäringen. En utbyggnad av turismen ger näring åt småföretagen i många skiftande former. Intressanta turistområden finns främst i Ljusnandalen och , men även i Dellebygden, , Voxnandalen samt skärgårdarna i , , och . Det krävs emellertid samhällets stöd för utveckling av dessa områden. - kommun bör av regeringen temporärt placeras i stödområde C. De strukturproblem som finns i ger motiv för en sådan åtgärd. Det är väsentligt att det finns institutioner som kan bedriva ett långsiktigt utbildnings- och utvecklingsarbete med inriktning på att ta till vara de möjligheter som finns inom länet. - /är i det sammanhanget av grundläggande betydelse. Den har en tyngdpunkt på lärarutbildning. Det finns flera skäl att bredda utbudet. Ett är att barnantalet och därmed behovet av lärare kommer att minska framöver. Det bedrivs ett utvecklingsarbete för att bredda utbildningsutbudet vid högskolan. a. planeras en YTH-linje med inriktning på kontor och distribution. Det är vidare önskvärt att framför allt de tekniska utbildningarna får större tyngd. /måste får resurser för fortsatt utveckling av nya utbildningar. - En särskild högskoleutbildning för fastighets- och bostadsförvaltning planeras. har speciella förutsättningar för att bedriva en sådan utbildning. Förutom högskolan finns på orten. Inom byggforskning finns ett kunnande som är av stort intresse, när man skall ta fram en fastighetsförvaltarutbildning. - kommun har tillsammans med bl. a. föreslagit att ett regionalt utvecklingscentrum för verkstadsteknik och elektronik skall lokaliseras till . Förslaget är långsiktigt utomordentligt intres sant och det kan få stor betydelse för utvecklingen i länet. På resurssidan finns högskolan och ett antal större företag, främst med ett brett kunnande på det aktuella området. För de mindre och medelstora företagen i området är det av stort värde att kunna få del av de tjänster, som ett utvecklingscentrum kan erbjuda. Förslaget kommer att utvecklas vidare. En statlig medverkan kommer att behövas vid genomförandet. - har goda förutsättningar för utbildning med inriktning på att ta till vara torv för energiproduktion. Utbildningen bör knytas till skogsbruksskolan i . I området finns stora torvmossar, som bearbetas i praktisk drift. I bedrivs ett utvecklingsarbete för att ta fram maskinutrustning för torvbrytning och torvhantering. Dessa faktorer ger tillsammans förutsättningar för en utbildning med inriktning på torvteknik. Den offentliga sektorn har fått en successivt ökad roll i regionalpolitiken. I är den statliga sysselsättningen låg. Den svarar för av den totala sysselsättningen. Statens andel av sysselsättningen i riket är . För att komma upp i nivå med riket behöver länet ytterligare 2 500 statliga jobb. När det gäller fördelningen av statliga arbetstillfällen i länet kan konstateras att antalet har ökat, främst i kommun. I övriga kommuner har den legat stilla eller minskat. Nedgången var störst i de kommuner, där de regionalpolitiska problemen är mest uttalade. Det tyder på att man inte givit tillräcklig tyngd åt de regionalpolitiska faktorerna vid diskussionen om decentralisering eller andra förändringar i statlig verksamhet. - Vi anser att bör uttala att nya statliga organisationer, oavsett om det rör sig om helt nya verksamheter eller om det gäller att sammanföra befintliga verksamheter i en ny organisation, bara undantagsvis bör lokaliseras till . Decentraliseringsarbetet på det statliga området måste också drivas hårdare. Särskild uppmärksamhet måste därvid ägnas åt , eftersom länet har en låg andel statligt sysselsatta. Det är, inte minst av regionalpolitiska skäl, nödvändigt att slå vakt om de statliga verksamheter som finns i länet. Det är för viktigt att a) vägstationen i Los bibehålls, b) verksamheten vid SJ:s verkstad i utvecklas, c) kollektivtrafiken på sträckorna Gävle-Bollnäs-Ljusdal samt icke försämras, d) inga förändringar i lotsorganisationen i och vidtas. - Det statliga bör lokaliseras till . Byggarbetslösheten är stor i . av byggnadsarbetarna går arbetslösa trots att både stat, landsting och kommuner gjort stora ansträngningar för att tidigarelägga byggnadsprojekt. Risk finns för att problemen kan förstärkas , bl. a. på grund av neddragningar i Forsmark, där många byggnadsarbetare från länet har sin sysselsättning. Det är mot den bakgrunden väsentligt att det finns en beredskap på den statliga sidan för att förbättra byggsysselsättningen i även kommande år. - I första hand måste länsarbetsnämnden få tillräckligt med resurser för att hålla byggsysselsättningen uppe. - Staten kan också i övrigt medverka till att få fram större byggprojekt i länet. Exempel på sådana är E4 norr om , Polishuset i , Edänge kraftverk m. fl. I budgetpropositionen meddelar kommunikationsministern att han kommer att föreslå regeringen att den nya flerårsplanen skall baseras på ordinarie anslag samt därutöver 500 milj. kr. för vägbyggande av sysselsättningspolitiska skäl. Det är viktigt att hänsyn tas till det svåra sysselsättningsläget i när dessa medel skall fördelas. Med åberopande av ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om motiven för temporär placering av kommun i stödområde C, 2. att inom ramen för anvisade medel till regionalt utvecklingsarbete tilldelar en större andel därav, 3. att uttalar att nya statliga organisationer endast i undantag bör lokaliseras till , 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av resurser till länsarbetsnämnden i för att hålla byggsysselsättningen uppe, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statliga medel till uppbyggnad av ett regionalt utvecklingsbolag. () () () () AXEL () () Hemställan om åtgärder för att främja utvecklingen i Sysselsättningssituationen i har försämrats . rådde balans mellan antalet arbetslösa och antalet lediga platser. var antalet arbetslösa 7118 och antalet lediga platser 366. Det innebär att det gick 20 arbetslösa på en ledig plats. Av de personer som ingår i arbetskraften var arbetslösa. Bara tre län , och har högre andel arbetslösa. De som skulle behöva jobb men inte kan få det är betydligt fler. Antalet arbetslösa, antalet sysselsatta i arbetsmarknadspolitiska åtgärder samt antalet förtidspensionerade uppgår för till 27 000 eller 22 på 100 förvärvsarbetande. Det är bara som har högre tal. Oavsett vilket mått som används på arbetslösheten så kan man konstatera att tillhör de 3-4 hårdast drabbade länen i landet. Ett stort antal varsel har ännu inte slagit igenom i sysselsättningsstatistiken men kommer att göra det . Totalt berörs 8 250personer eller av de industrisysselsatta i länet av någon form av varsel. I varje kommun i länet finns exempel på allvarliga varsel. I , och berörs mera än 1 000 personer. Även i och kommuner är varselsiffrorna mycket höga. har en lägre sysselsättningsnivå än riket i övrigt. Förvärvsfrekvenserna ligger mycket lågt för män och kvinnor. För män är det bara och som ligger lägre. För kvinnor är det bara . Länet skulle behöva tillföras 8 250 jobb för att nå riksgenomsnittet. För att nå de län som har de högsta talen behövs 20 000 nya jobb. är mycket beroende av basnäringarna. Bara ett län, är mera beroende. Sysselsättningen inom dessa näringar kommer att minska även vid en gynnsam ekonomisk utveckling. Den förnyelse som sker av småindustrin kan inte uppväga tillbakagången inom basindustrin. Det aktuella arbetsmarknadsläget samt utvecklingsriskerna framöver medför att det krävs speciella insatser i om sysselsättning skall kunna hållas på en rimlig nivå. Basnäringarnas utveckling kan bara marginellt påverkas på regional nivå. Med nuvarande organisation är det heller inte möjligt att med åtgärder på länsplanet klara att hålla sysselsättningen uppe. Däremot är det utomordentligt väsentligt att det förnyelsearbete som ändå sker inom länet inte förhindras på grund av brist på medel. Redan på kort sikt kan utvecklingen i länet påverkas i positiv riktning genom statliga insatser på följande områden. - tillförs ytterligare till lokaliseringsbidrag och glesbygdsstöd antingen i form av nya medel eller genom överföring av icke utnyttjade lånemedel. - kommun placeras temporärt in i stödområde C. - tillförs för speciella utvecklingsprojekt i samråd mellan utvecklingsfonden, och de hårdast drabbade kommunerna i länet. - Utvecklingsfonden tillförs i riskkapital för insatser i länets medelstora företag. - Staten medverkar till etableringen av utvecklingsbolag i länet. - Aktuella ansökningar om lokaliseringsstöd som ligger hos regeringen får en positiv behandling. Det gäller i , för exploatering av gruvfyndighet i Enåsen, . i samt etableringar i GästrikeHammarby. - Projekt som kommer att aktualiseras för regeringen bör ges möjligheter till statligt stöd. Det gäller bl. a. Ångteknik i , i samt en eventuell gruvverksamhet i i . - Det nya bör förläggas till . Sysselsättningssituationen är besvärlig i hela landet. haft stora sysselsättningsproblem. arbetslösa och antalet lediga platser har successivt ökat . Se figur nr 1. Figur nr 1. Kvarstående sökande utan arbete för omedelbar placering samt kvarstående lediga platser i (kvartalsgenomsnitt från arbetsförmedlingsstatistiken) 1 970 7 1 7 2 73 7<* 75 76 77 78 79 80 8l 82 83 fanns en viss balans mellan antalet registrerade arbetslösa och antalet lediga platser. Omkring 1970 låg båda talen på ungefär 2 000 dvs. det gick 1 arbetslös på varje ledig plats. Antalet arbetslösa har därefter ökat trendmässigt medan antalet lediga platser stadigt har gått nedåt . Gapet mellan antalet arbetslösa och antalet lediga platser har således ökat . Den utvecklingen har varit speciellt påtaglig fram till . Den högsta arbetslöshetssiffran och den lägsta siffran för antalet lediga platser uppmättes . Antalet arbetslösa uppgick då till 7 118 och antalet lediga platser till 366. Det går alltså nu 20 arbetslösa på 1 ledig plats i . Därtill kommer att 5 373 personer var sysselsatta i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Sammanlagt var 12 500 personer arbetslösa eller sysselsatta i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Siffran väntas stiga till 14-15 000 /83. Den situationen är ingen tillfällighet. Den har uppstått som ett resultat av en långsiktig utveckling som pågått . Läget har ytterligare förvärrats genom ett antal stora varsel. I praktiskt taget varje kommun i länet finns varsel som om de fullföljs allvarligt kommer att påverka sysselsättningssituationen på den lokala och regionala arbets De har ännu inte slagit igenom i arbetsmarknadssiffrorna men de kommer med stor kraft att påverka dem . Till dessa aktuella arbetsmarknadsproblem kommer att länets näringsliv till stor del är uppbyggt på basindustrier vars utveckling i det långa perspektivet sannolikt kommer att förstärka arbetsmarknadsproblemen i länet. Redan den dagsaktuella situationen gör att tillhör de 3-4 hårdast drabbade länen i landet. Det framgår av den analys som görs i det följande. Det förhållande att situationen successivt har försämrats och att det finns klara risker för en fortsatt utveckling efter samma linjer gör att det nu finns mycket starka motiv för att ta upp problem till speciell behandling på central nivå. Det kommer att behövas insatser i av den typ som satts in i och för att sysselsättningen i länet skall kunna hållas på en i jämförelse med övriga delar av landet rimlig nivå. Det traditionella och mest använda metoden att spegla den aktuella arbetsmarknadssituationen är de ovan redovisade uppgifterna om antalet arbetslösa och antalet lediga platser enligt definitioner. Antalet arbetslösa uppgick i till 7 118. Det är den högsta siffra som uppmätts . Antalet lediga platser var bara 366. Det är den lägsta siffra som uppmätts . Antalet arbetslösa per ledig plats var 20 vilket är alarmerande högt. Till det bör läggas antalet sysselsatta i arbetsmarknadspolitiska åtgärder som i uppgick till 5 373. Sammanlagt var alltså 12 500 i behov av arbete enligt denna beräkningsmetod. För en jämförelse mellan länen är det av intresse att se på de relativa arbetslöshetstalen dvs. antalet arbetslösa i procent av de personer som ingår i arbetskraften enligt den senaste arbetskraftsundersökningen. I nedanstående figur har länen rangordnats efter storleken på det relativa arbetslöshetstalet. Figur nr 2. Andelen av arbetskraften sorn var arbetslös (dvs. antalet arbetslösa dividerat med antalet personer som tillhör arbetskraften enligt arbetskraftsundersökningen () föregående kvartal i åldern ). Det är bara två län i riket som har markerat högre arbetslöshet än , nämligen och . ligger med den aktuella definitionen något högre än . och ligger på samma nivå medan övriga län ligger lägre och i de flesta fall väsentligt lägre än . Om man tar med antalet sysselsatta i arbetsmarknadspolitiska åtgärder och rangordnar länen på samma sätt blir bilden ännu tydligare. , och ligger fortfarande högre än men och har lägre tal än . Ett annat sätt att mäta behovet av arbetstillfällen har aktualiserats av landshövding . Det går ut på att alla de som borde kunna beredas arbete på den öppna arbetsmarknaden men inte kan få det bör ingå i definitionen på arbetssökande. Det gäller således dels de arbetslösa enligt definition, dels de som är sysselsatta via olika insatser, (arbetsmarknadsutbildning, beredskapsarbete m. dels också förtidspensionerade. Med den definitionen på arbetssökande rör det sig om väsentligt högre tal. För ligger siffran på ca 27 000. På 100 yrkesverksamma går det 22 som borde kunna få förvärvsarbete men som inte har det. Rangordning mellan länen framgår av figur nr 3. Figur nr 3. Antal utanför normal arbetsmarknad mot varje 100-tal sysselsatta (antal yrkesverksamma och mer enligt folk- och bostadsräkningen 1980) i åldern . Även här gäller att har väsentligt högre tal än övriga län (28). har tillsammans med den näst högsta siffran (22). Riksgenomsnittet ligger på 16. Vilken metod som än väljs kan man konstatera att tillhör de 3-4 län som f. n. har den högsta arbetslösheten i landet. Till dessa uppgifter kan läggas ett antal varsel om permittering eller uppsägning som ännu inte har slagit igenom i arbetslöshetssiffrorna men som kommer att göra det med mycket stor kraft om ingenting inträffar. I praktiskt taget varje kommun i länet finns nedläggningshotade företag eller företag som varslat om permitteringar av en omfattning som klart får konsekvenser på den lokala och regionala arbetsmarknaden. Det rör sig i ett par fall om varsel som även i riksperspektivet måste betraktas som rekordstora. Tabellen nedan tar bara upp de som har speciellt stor betydelse. Tabell nr 1. Ex. på berörda företag Forsbackaverken, Be-ErBe, Ångteknik, LM , , Bergvik&Ala, NCB Norrljusfabriken, LM , , () Det har dessutom aviserats större varsel på flera håll i länet. a. har aviserat en strukturförändring som innebär att 600-700 arbetstillfällen försvinner från företaget från utgången av 1983. Det är i och för sig svårt att summera siffrorna. Det går t. ex. inte att säga vilka varsel som kommer att infrias. Det rör sig dessutom om olika varseltider från kortare permitteringar till uppsägning. Klart är emellertid att ca 8 250 personer eller av de industrianställda i länet berörs av någon form av varsel. låg siffrorna på 300 eller minder än . Arbetsmarknadsstatistiken enligt redovisningen under punkt 2 ger en bild av den aktuella situationen på arbetsmarknaden i länet. Om man mera långsiktigt vill bedöma länets situation är det av intresse att studera sysselsättningsnivån i länet och jämföra den med riket och andra län. Förvärvsfrekvensen brukar användas som mått härpå. Den anger den del av befolkningen i en viss grupp som förvärvsarbetar. Figur nr 4 visar hur länen ligger till jämfört med riksgenomsnittet. Figur nr 4. Jämförelse mellan riket och länens yrkesverksamhetsgrader för åldern 16-w år enligt folk- och bostadsräkningen 1980. Index 100 = yrkesverksamhetsgraden (yv-grad) för riket. I i I 1 Index 100: Rikets w-:'a: När det gäller män kan man konstatera att det bara är två län som har lägre förvärvsfrekvenser än . Det är och . ligger på samma nivå som . När det gäller kvinnorna är det bara ett län som ligger lägre än , nämligen .