mot · G602200 · 1983-01-12 00:00:00 — förste vice talmannen m. fl. Kvittningsrätt mellan förvärvskällor vid beräkning av egenavgift Fr. o. m. föregående år får underskott i en rörelse eller ett jordbruk inte längre kvittas mot överskott i en annan rörelse eller ett annat jordbruk vid beräkning av socialförsäkringsavgifter - egenavgifter - för egenföretagare och delägare i handelsbolag. Reglerna kan få allvarliga följder för många företagare som av olika skäl bedriver sin verksamhet i flera förvärvskällor. Om en egenföretagare har två förvärvskällor, varav den ena går med . i överskott (före skatt och egenavgifter) och den andra med . i underskott, tvingas han betala ca . mer i egenavgifter än om verksamheten bedrivits i en enda förvärvskälla. Det finns många skäl till att en företagare bedriver sin verksamhet i flera förvärvskällor. Ett sådant skäl kan vara att företagaren vid sidan av sin gamla verksamhet föredrar att starta en ny affärsidé - t. ex. genom en uppfinning eller en ny produkt - i en särskild rörelse, ofta av hänsyn till delägare eller till anställda i den gamla rörelsen, eftersom den nya under en övergånstid riskerar att gå med förlust. Ett annat skäl kan vara att rörelserna ligger i olika kommuner, ett tredje att det inte är tillåtet att föra samman dem till en enda förvärvskälla. Den nya fastighetstaxeringen har t. ex. skapat nya förvärvskällor på många jordbruksfastigheter. Grustäkt kan t. ex. inte längre ingå i ett jordbruk utan är en ny förvärvskälla. En jordbrukare som vid sidan av jordbruket har inkomster från en såg på gården eller genom arbete med en grustäkt på gården bedriver således sin verksamhet i tre olika förvärvskällor, där under och överskott enligt de nya reglerna inte får kvittas mot varandra vid beräkning av egenavgifter. Detta slår naturligtvis hårdast på dem vars jordbruk i sig inte är bärkraftigt eller som är mitt uppe i ett uppbyggnadsskede med höga räntekostnader. enda motiv för fortsatt kvittningsförbud var att det inte kunde godtas att en försäkrads framtida pension skulle begränsas genom möjligheter till kvittning vid beräkning av den pensionsgrundande inkomsten (SfU 1982/83:10). Det är ett mycket svagt motiv. För att få fullt ATP-skydd skulle företagaren behöva betala egenavgifter med för ett skydd som enligt beslut annars kostar . Till yttermera visso innebär den borttagna kvittningsrätten att en företagare eller jordbrukare får det ännu svårare än tidigare att klara upp en genom underskott i en verksamhetsgren uppkommen besvärlig situation, vilket inte är ägnat att stärka den sociala tryggheten. Reglerna om kvittningsförbud hade inte remissbehandlats när de lades fram i en proposition . Inga förenklingar i administrativt hänseende har kunnat påvisas. Det är vidare viktigt att eftersträva neutralitet mellan olika företagsformer samt att reglerna inte missgynnar dem som av olika skäl bedriver sin verksamhet i flera förvärvskällor. Lagen om beräkning av pensionsgrundande inkomst bör därför ändras så att överskott i förvärvskälla inom inkomstlagen jordbruk och rörelse får kvittas mot underskott i annan förvärvskälla inom dessa inkomstslag. Med hänvisning till det anförda hemställs att antar följande såsom Motionärernas förslag betecknade förslag till lag om ändring om beräkning av pensionsgrundande inkomst att gälla fr. o. m. : Nuvarande lydelse Motionärernas förslag får Vid beräkning av inkomst av annat förvärvsarbete får från inkomst av en viss förvärvskälla inte dras av underskott i annan förvärvskälla. gälla följande, första stycket, . av rörelse Vid beräkning av inkomst av annat förvärvsarbete skall från inkomst av jordbruksfastighet eller rörelse avdragas underskott under beskattningsåret å sådan jordbruksfastighet som brukats av den försäkrade och underskott i rörelse. L. () ()