ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G702126 · 1983-11-15 00:00:00 — Fortsatt giltighet av lagen (1974:922) om kreditpolitiska medel (prop. 1983/84:43) I proposition 1983/84:43 föreslås att den kreditpolitiska lagstiftningen förlängs med , dvs. till utgången av . har i skilda sammanhang påpekat nödvändigheten av att kreditpolitiken kan bli mer marknadsmässig. Strävan bör enligt vår mening vara att åstadkomma en successiv liberalisering av kreditmarknaden. Dessa förhållanden har närmare analyserats i den kreditpolitiska utredningen, som lagt fram sitt betänkande En effektivare kreditpolitik. Utredningen framhåller regleringarnas snedvridande effekter på kreditmarknaden och rekommenderar en övergång till en s. k. marknadskonform kreditpolitik. har vidtagit vissa åtgärder i denna riktning, bl. a. har användningen av likviditetskraven upphört. Det är de stora statliga budgetunderskotten som skapar allvarliga problem på kreditmarknaden. Att döma av den ekonomiska politik regeringen bedrivit synes det inte föreligga någon ambition att begränsa dessa underskott. anser emellertid detta vara väsentligt. Vi har därför i andra sammanhang föreslagit permanenta begränsningar i ett antal offentliga utgiftsprogram. Vi anser i likhet med flera av de remissinstanser som uttalat sig över förslag till treårig förlängning att den kreditpolitiska lagstiftningen endast bör förlängas för den tid som oundgängligen behövs. En treårig förlängning är enligt vår uppfattning en onödigt , och detta är närmast ägnat att försena en angelägen reformpolitik på kreditmarknadsområdet. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar förlänga lagen (1974:922) om kreditpolitiska medel endast till utgången av .
mot · G702127 · 1983-11-15 00:00:00 — Motion 1983/84:127 m. fl. Ändring i beskattningen av realisationsvinster på börsaktier, m. m. 1983/84:48) Företagens försörjning med riskkapital är av utomordentlig betydelse. För att underlätta denna samt stimulera allmänhetens intresse för sparande i aktier infördes en rad reformer på detta område . Dessa reformer drog friskt kapital till företagen och stimulerade börsen. Under innevarande mandatperiod har emellertid en rad beslut fattats av regeringen som är ägnade att försvåra såväl tillförseln av riskkapital som att sprida ägandet till nya grupper. Sålunda har de lättnader som infördes av de icke-socialistiska partierna vad gäller dubbelbeskattningen avskaffats. Full dubbelbeskattning är åter införd. Vidare har förmögenhetsskatten skärpts 1982, och föreslås en ny skärpning. Därtill kommer att skattereduktionen i aktiefondssparandet försämrats från på sparat kapital. Dessutom har en extra tillfällig utdelningsskatt införts , vilket innebär att som enda land i västvärlden har en trippelbeskattning på aktieutdelningen. Denna utdelningsskatt föreslås nu också förlängd. Förutom detta kommer nysparandet i aktiesparfonder att avbrytas helt. I stället införs ett nytt sparsystem med sämre skattemässiga villkor, det s. k. allemanssparande!. Följden blir troligtvis att tillflödet av hushållssparande till aktiemarknaden kommer att halveras. Till dessa skärpningar skall nu läggas de i proposition 1983/84:48 aviserade förslagen, nämligen en skärpning av realisationsvinstbeskattningen på börsaktier som avyttrats innehav. F. n. innebär regeln att en skattskyldig kan välja att ta upp halva försäljningspriset för en avyttrad aktie som anskaffningskostnad. Enligt förslaget i propositionen skall i stället av försäljningspriset utgöra anskaffningskostnad när schablonregeln tillämpas. Därtill föreslås att en ny punktskatt införs på omsättningen av aktier och vissa andra värdepapper. Skatten föreslås utgå av köpesumman hos såväl säljaren som köparen. I propositionen heter det att ett brett intresse för aktiesparande är från allmänna utgångspunkter positivt och bör uppmuntras. Vi anser inte att förslagen i proposition 1983/84:48 är ägnade att uppmuntra aktiesparande utan att dessa förslag tillsammans med de ovan angivna skatteskärpningarna tvärtom är ägnade att minska allmänhetens intresse för sparande i aktier och yrkar därför avslag på proposition 1983/84:48. Med stöd av ovanstående hemställs att avslår regeringens proposition 1983/84:48. () ()
mot · G702128 · 1983-11-15 00:00:00 — m. fl. Ändring i beskattningen av realisationsvinster på börsaktier, m. m. 1983/84:48) Med hänvisning till vad som anförts i vår partimotion 1983/84:86 om den ekonomiska politiken hemställs att avslår proposition 1983/84:48. () () () () minab/gotab 1983 77212
mot · G702130 · 1983-11-15 00:00:00 — m. fl. Förslag till lag om nedsättning av socialavgifter och allmän löneavgift i , m. m. 1983/84:38) I proposition 1983/84:38 framläggs förslag till lagstiftning med anledning av ett principbeslut som fattats av . När man bedömer om riksdagsbeslutet skall fullföljas eller omprövas måste en kort återblick göras kring motiven för nedsättningarna av avgifterna i länet och det tillfälliga avskaffandet i . Arbetslösheten i har oftast varit större än i det övriga . För att bekämpa arbetslösheten beslutade 1983 att godta regeringens förslag, i allmänhet benämnt Norrbottenspropositionen. Den innehöll dels förslag om finansiella rekonstruktioner av och , dels andra delförslag; ett av dessa var nedsättningen av socialavgifter och allmän löneavgift i länet. Det samlade grepp som den här propositionen ansågs utgöra skulle förändra situationen i länet. Regeringens och det socialdemokratiska partiets representanter uttryckte sin glädje och tillfredsställelse över det omfattande stöd som getts och de positiva följdverkningar som skulle komma av detta beslut. Vpk tog i sin motion och andra länsmotioner som behandlades i samband med Norrbottenspropositionen upp framtidsstrategin för länet ur ett helt annat perspektiv. Vi skall inte här upprepa de krav vi ställde. Låt oss bara konstatera att vi konkret angav förädlings- och utvecklingsbitar inom malmoch skogsindustrisektorerna som skulle ha gett länet en utomordentlig puff framåt om de genomförts. Vi avvisade, med tanke på de kostnadskrävande insatser vårt industrialiseringsförslag innebar, förslaget om en differentierad social- och allmän löneavgift. Men vi avvisade den också därför att vi trodde inte den skulle leda till flera jobb. Ingenting av det som hänt i efter beslutet har rubbat vår uppfattning. Tvärtom har arbetslösheten ökat i länet, och en avflyttning från har inletts. En sänkning av arbetsgivaravgifterna är inget effektivt regionalpolitisk! Däremot kan det få folk att tro att här ges ett faktiskt stöd syftande till framtida jobb och investeringar. I själva verket rör det sig om ett urholkande av försäkringssystemet, högre bolagsvinster och en förevändning för att kunna säga nej till framåtsyftande satsningar på nya industriella verksamheter i länet. J 983/84:130 Med hänvisning till vad som ovan anförts föreslås 1. att beslutar avslå proposition 1983/84:38, 2. att hos regeringen hemställer om andra åtgärder syfte att öka sysselsättningen i . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G702131 · 1983-11-15 00:00:00 — och ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 1983/84:40) Fårskötseln har fått avsevärt ökad omfattning och betydelse för svenskt lantbruk som konsumtionen av lammoch fårkött vuxit markant i vårt land. På har fårskötseln alltid haft en stor omfattning, men även i många andra län är antalet får ganska stort. I exempelvis har antalet får ökat från 4 1956 till 20 000 f. n. I många fall utgör fårskötseln ett alternativ till andra driftsformer inom jordbruket. Ur jordbruksnäringens synpunkt är det värdefullt att fåren kan utgöra ett alternativ till annan djurhållning, särskilt eftersom det inte föreligger någon risk för överskott på lamm- och fårkött. I många andra fall hålls får på marker som är mindre lämpade för annat utnyttjande. Fåren bidrar där till att hålla landskapet öppet och utgör därigenom ett alternativ till förbuskning eller kemisk besprutning. Framgångsrika försök har även gjorts att i stället för röjning eller kemisk bekämpning låta fåren beta i skogsplanteringar, där de effektivt håller tillbaka lövslyet utan att skada gran- och tallplantor. Fåren kan alltså även fylla viktiga funktioner ur miljösynpunkt. Både som alternativ till annat utnyttjande av jordbruksmark och för att på ett miljövänligt sätt hålla det svenska landskapet öppet samt för att begränsa behovet av import av lamm- och fårkött är det angeläget att fårskötseln åtminstone behåller nuvarande omfattning, för vilket fordras att de ekonomiska förutsättningarna ej försämras. Regeringen aviserar i proposition 1983/84:40 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder m. m. ett beslut om borttagande av subventionerna på kött, fläsk och ost fr. o. m. . Det innebär att även subventioner och pristillägg på lamm- och fårkött som bestrids från statsbudgeten bortfaller, vilket medför sämre ekonomiska betingelser för fårskötseln i fortsättningen. Totalt utgår till lamm- och fårkött ca 22 milj. kr., varav 0,5 milj. kr. i livsmedelssubventioner, 11,5 milj. kr. a. pristillägg och 10 milj. kr. från anslaget Ersättning för införselavgiftsmedel utanför fördelningsplanen. Ett borttagande av dessa medel skulle enligt LRF innebära en höjning av partipriset om ca . Denna prishöjning, som blir högre i konsumentledet, torde i hög grad påverka konsumtionen av lamm- och fårkött och därmed försämra förutsättningarna för produktionen. Det är viktigt att en sådan försämring av förutsättningarna för fårskötseln förhindras. Enligt vår mening bör därför ge regeringen till känna att subventioner och pristillägg på lamm- och fårkött bör behållas på nuvarande nivå. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om vikten av att behålla livsmedelssubventioner och pristillägg för lamm- och fårkött på nuvarande nivå.
mot · G702132 · 1983-11-15 00:00:00 — m. fl. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 1983/84:40) kommunisterna har till proposition 1983/84:26 om sysselsättningsåtgärder ställt sig avvisande till regeringens förslag om rekryteringsplatser. Dessa platser kommer i huvudsak att bli enbart lönesubventioner till företagen. Förhoppningarna att dessa platser skall resultera i fasta jobb är starkt överdrivna. Enskilda beredskapsarbeten behöver även fortsättningsvis användas i arbetslöshetsbekämpande syfte och skall kunna finansieras med de beräknade 100 milj. kr. som regeringen inte avser att utnyttja. Beträffande finansieringen av arbetsmedicinsk forskning bör regeringens förslag avslås. Anslaget till arbetarskyddsstyrelsens forskningsavdelning bör finansieras över anslaget C 1 Arbetarskyddsstyrelsen. Det finns ingen anledning i dagens läge att överföra medel från arbetarskyddsfonden till arbetarskyddsstyrelsen. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att uttalar att enskilda beredskapsarbeten även fortsättningsvis används för att lindra arbetslöshetens effekter, 2. att uttalar att överföring av medel från arbetarskyddsfondens kapitalbehållning till arbetarskyddsstyrelsen ej bör ske, 3. att uttalar att den aviserade minskningen av anslaget C 1 Arbetarskyddsstyrelsen för /85 ej bör genomföras. (vpk) (vpk)
mot · G702139 · 1983-11-15 00:00:00 — m. fl. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 1983/84:40) I proposition 1983/84:40 föreslås att biståndsanslaget i det internationella utvecklingssamarbetet för /85 skall inrymmas inom en i förhållande till /84 oförändrad medelsram. En sådan åtgärd innebär att biståndsvolymen inte längre kommer att motsvara av bruttonationalinkomsten. var det socialdemokratins strävan att biståndet skulle komma att utgöra av bruttonationalprodukten. Som första land nådde vi detta mål! Detta gav en viktig roll i den internationella opinionsbildningen för ökat stöd från i-länder till . Genom att konsekvent hävda biståndsmålen: tillväxt, utveckling, demokrati och oberoende har socialdemokratin dessutom vunnit betydande internationell respekt och ett stort förtroende från och befrielserörelsernas sida. Det råder heller inget tvivel om att svenskt bistånd är av mycket stor betydelse för tredje världen. Den ekonomiska kris som genomlider går på intet sätt att jämföra med de konsekvenser som den internationella ekonomiska krisen fått för våra biståndsmottagarländer. För innebär det visserligen en extra anspänning att bibehålla nivån på biståndet, men för många människor i våra mottagarländer är det en fråga om överlevnad. Vi vill också understryka vikten av att biståndets kvalitet och effektivitet förbättras. Detta gäller givetvis oavsett biståndets storlek. I propositionen anförs att frysningen är tillfällig. Vi befarar att om frångår enprocentsmålet kan denna sänkning bli bestående . Ett bibehållande av enprocentsmålet innebär att nivån på de i propositionen föreslagna sparåtgärderna minskar. Vi anser det nödvändigt att finna sådana finansieringsvägar som verkar utjämnande i ekonomiskt avseende. Detta kan förslagsvis ske genom ytterligare höjningar av beskattningen på förmögenhet, lyxvaror och/eller arv, eller en ytterligare höjning av den föreslagna omsättningsskatten på aktier eller genom andra åtgärder. En höjning av skatteuttaget för den permanenta förmögenhetsskatten inbringar knappt 200 milj. kr. En höjning av skattesatserna för arvsskatten med ger ca 350 milj. kr. i ökade statsinkomster. En omsättningsskatt på aktier med totalt skulle ge 960 milj. kr., vilket är 360 milj. kr. mer än i besparingspaketet. Vi ser u-landsbiståndet som en viktig del för global utjämning. Därför är det logiskt och rimligt att de ekonomiskt bäst ställda i vårt land bidrar mest till finansieringen av det svenska biståndet. Med hänvisning till vad sorn anförts i motionen hemställs 1. att uttalar att biståndsvolymen även /85 skall motsvara av bruttonationalinkomsten, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att bibehållen biståndsvolym bör finansieras på sätt som anges i motionen. () ()
mot · G702142 · 1983-11-15 00:00:00 — Motion 1983/84:142 m. fl. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 1983/84:40) Biståndslagen urholkades kraftigt borgerliga regeringar hade makten i , genom att man ändrade beräkningsgrunderna. Från vpk:s sida kritiserade vi detta hårt och krävde en återgång till tidigare beräkningssätt. I en motion till föregående accepterade vi att de skador som de borgerliga regeringarna lyckades åstadkomma inte kunde repareras på en gång, på grund av de statsfinansiella läget. Vi ansåg emellertid att man öppet borde redovisa de manipulationer som hade skett och att skulle uttala sig för en återgång till det gamla beräkningssättet. Med detta som grund skulle enprocentmålet uppnås inom högst . Vi tvingades emellertid konstatera att socialdemokraterna i regeringsställning hade övergett tidigare ståndpunkter och anammat de borgerliga manipulationerna. Vpk kan fortfarande acceptera att betåndsanslaget inte kan återföras till enprocentnivån med det gamla beräkningssättet. Däremot kan vi inte acceptera den ytterligare urholkning av biståndsanslagen som regeringen aviserar i propositionen. bör uttala att biståndsanslaget bör höjas i takt med bruttonationalinkomstens utveckling /85. Utrikesministern säger sig i propositionen vara övertygad om att de negativa konsekvenserna för mottagarländerna av nedskärningen kan motverkas av att biståndets kvalitet och effektivitet förbättras. Från vpk:s sida utgår vi ifrån att högsta möjliga kvalitet och största möjliga effektivitet alltid måste vara en strävan, helt oavsett om anslagen minskas eller ökas. Vi betraktar det således inte som ett argument ägnat att försvara nedskärningen. Under hänvisning till det anförda föreslås att med ändring i proposition 1983/84:40 uttalar att biståndsanslaget för /85 bör höjas i takt med bruttonationalinkomstens utveckling. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G702147 · 1983-11-15 00:00:00 — m. fl. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 1983/84:40) I proposition 1983/84:40 föreslås en förändring av det schablontillägg som utgår till kommuner som anordnar vuxenutbildning. Tillägget avser kostnader för stödundervisning, studiehandledning m. m. och beräknas utifrån en viss procent av timarvodet. Procentsatsen utgör 25 för , 13 för gymnasiekurser, 13 för särskilda yrkesinriktade kurser och 15 för grundutbildning för vuxna. Regeringens förslag är att schablontillägget i fortsättningen skall utgå beräknat på timarvodet för grundskolekurser. Det blir således en enda beräkningsgrund för samtliga typer av kurser, och man beräknar härigenom spara 10 milj. kr. Dessa pengar dras alltså bort från den kommunala vuxenutbildningen. Det vore önskvärt att regeringen något försökte överblicka och redovisa konsekvenserna av sina olika sparförslag. Här försäker man få det att framstå som att det gällde att åstadkomma enklare statsbidragsregler för komvux och att besparingen på 10 milj. kr. närmast kommer som en glad överraskning. Så är det naturligtvis inte, och på ett eller annat sätt kommer utbildningen att drabbas. Det är högst troligt att det behövs en översyn av schablontillägget, men i propositionen anförs inte ett enda argument för att det, sett från elevernas behov, är just den åtgärd som regeringen föreslår som är den rätta. Vad vi vet om utvecklingen inom komvux talar snarare för att statsbidraget för den typ av åtgärder som schablontillägget avser borde förstärkas. Komvux har kommit att spela en utomordentligt betydande roll för att fylla kunskapsluckor hos stora grupper av befolkningen. har den kommit att få allt större betydelse för grupper som befinner sig i socialt utsatta positioner. För dessa kan det vara avgörande att det finns väl tilltagna resurser för stödundervisning, studiehandledning och studie- och yrkesorientering. Vpk anser principiellt att utbildningsområdet bör undandras från sparåtgärder. Bristerna på detta område är alltjämt mycket stora, och åtskilligt reformarbete återstår att göra. Vpk anser att bör avslå regeringens förslag vad gäller schablontillägget. Under hänvisning till det anförda föreslås att beslutar avslå proposition 1983/84:40 vad avser ändring av schablontillägget till kommuner som anordnar vuxenutbildning. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G702148 · 1983-11-15 00:00:00 — Motion 1983/84:148 m. fl. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 1983/84:40) Regeringen föreslår en förändring av beräkningsgrunden för det allmänna bidraget till folkhögskolor och avser därigenom uppnå en årlig besparing på ca 10,5 milj. kr. Folkhögskolan är en i många avseenden unik och värdefull form av vuxenundervisning. De flesta folkhögskolor har tvingats brottas med stora ekonomiska problem. Där finns inga marginaler att ta av, varför varje inbesparing kommer att få direkta effekter på undervisningens kvalitet. Detta räknar man också med från regeringens sida, varför man aviserar ett förslag om att sänka kravet på en genomsnittlig lärartäthet på . Vpk kan inte biträda en sådan kvalitetsförsämring inom folkhögskolan och anser därför att bör avvisa regeringens förslag. Under hänvisning till det anförda föreslås att beslutar avslå proposition 1983/84:40 vad avser förändring av det allmänna bidraget till driften av folkhögskolor. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G702150 · 1983-11-15 00:00:00 — m. fl. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 1983/84:40) I proposition 1983/84:40 föreslås nedläggning av fritidspedagog- och förskollärarlinjerna i , och . Sammantaget skulle därmed fritidspedagogutbildningen minskas med 120 platser och förskollärarutbildningen med 354 platser. Bakgrunden är den arbetslöshet som uppstått bland fritidspedagoger och förskollärare. Regeringen borde ha funnit anledning att i detta sammanhang något redovisa sin syn på den framtida utvecklingen inom barnomsorgen. Det var trots allt en socialdemokratisk regering som träffade ett avtal om utbyggnad av barnomsorgen med kommunerna och lovade att köerna skulle vara borta 1985. Avtalet har inte följts vare sig av staten eller kommunerna. Statsbidragen har successivt urholkats, och därmed har grunden för kommunernas utbyggnad ryckts undan. Utbyggnaden har stannat vid ungefär hälften av vad som utlovades, och köerna är ungefär lika långa som de var 1976. I de förfuskade utbyggnadsplanerna har vi orsaken till att förskollärare och fritidspedagoger tvingas gå arbetslösa. Om man hade byggt i den takt som utlovades, skulle det ha rått brist på barnstugepersonal. En nedskärning av utbildningslinjerna får ingen effekt på arbetsmarknaden förrän om . Skall man förstå regeringens förslag om nedläggning av utbildningslinjer för barnstugepersonal så, att man inte är beredd att göra någon satsning på utbyggnad av barnomsorgen? Har man bestämt sig för att nu slutligt svika löftet ? Vpk har i en annan motion till innevarande föreslagit åtgärder för att på nytt få fart på utbyggnaden av barnomsorgen. Vi har också visat på hur vårt förslag skall finansieras. Om detta antas av kommer arbetslösheten bland förskollärare och fritidspedagoger att snabbt nedbringas, som vi får en lösning på bristerna inom barnomsorgen, som alltjämt är en av de mest brännande frågorna. Vpk anser därför att bör avslå regeringens förslag om nedläggning av fritidspedagogoch förskollärarlinjerna i , och . Under hänvisning till det anförda föreslås att beslutar avslå proposition 1983/84:40 vad avser nedläggning av fritidspedagog- och förskollärarlinjerna vid i , högskolan i och i utbildning av förskollärare i . (vpk) (vpk) INGA (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G702152 · 1983-11-15 00:00:00 — m. fl. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m. 1983/84:40) av borgerliga regeringsinnehav genomfördes en successiv förmögenhetsövervältring från de arbetande till den grupp i samhället som lever av kapitalinkomster och således kan dra nytta av ökade inflationsoch spekulationsvinster. Medan en överväldigande majoritet av lönarbetare såg sina realinkomster minskade med i runda tal en normal månadsinkomst, kunde en liten minoritet av besuttna se sina tillgångar växa. Denna utveckling pågår alltjämt. Regeringen talar visserligen i i föreliggande proposition om en mycket blygsam återhämtning av den förlorade realinkomsten för det stora flertalet arbetande. Men i samma proposition föreläggs en hel rad förslag som inte är ämnade att bryta den mycket orättvisa fördelningspolitik som på ett medvetet sätt igångsattes under de borgerliga regeringsåren. Ett sådant helt oacceptabelt förslag gäller slopandet av livsmedelssubventionerna, som på ett direkt sätt drabbar de ekonomiskt svaga grupperna i vårt samhälle. Vi kan inte förklara detta regeringsförslag på annat sätt än att socialdemokratin är i färd med att anamma delar av den mycket massiva borgerliga kampanj mot det trygghets- och välfärdsnät som byggts upp i vårt land just i kamp mot dessa borgerliga kretsar. Billiga livsmedel betraktas av oss kommunister och andra delar inom arbetarrörelsen som ett nödvändigt inslag i en politik som syftar till social och ekonomisk rättvisa. Vi har från vårt parti under en följd av år fört fram hård kritik mot momsen på mat, som i sin konstruktion som regressiv skatt drabbar dem hårdast som har den minsta disponibla inkomsten, dvs. låginkomsttagare, barnfamiljer, pensionärer och handikappade. Vi har också sagt att om inte är beredd att slopa matmomsen kan vi godta att hela effekten av skatten på matpriserna, eiler delar därav, kan kompenseras genom livsmedelssubventioner. Följaktligen kunde vi inte acceptera de nedskärningar av livsmedelssubventionerna som genomfördes redan under de borgerliga regeringsåren. Avskaffandet av subventionerna med totalt 850 milj. kr., såsom det föreslås i propositionen, rimmar också mycket illa med de synpunkter som framfördes av de socialdemokratiska ledamöterna i utredningen om differentierad moms; de slog så sent som detta år fast att man från socialdemokratiskt håll alltid betonat att subventionering av baslivsmedel är en överlägsen metod jämfört med ett slopande av matmoms. vill man uppenbarligen inte ha någotdera. För konsumenterna innebär ett avskaffande av livsmedelssubventioner na inte bara en direkt höjning av matpriserna. Ovanpå dessa skall också inräknas höjt momsuttag. Totalt rör det sig i konsumentledet om som skall tillföras statskassan. kommunisterna kan aldrig acceptera förslag som innebär höjda priser på nödvändighetsvaror, som mångmiljardbelopp undandras beskattning. Mot bakgrund av ovanstående föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om slopandet av livsmedelssubventionerna. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) HANS (vpk) i (vpk) (vpk) (vpk)