ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G602826 · 1983-01-21 00:00:00 — m. fl. Många enskilda åtgärder kan behöva vidtas för att öka möjligheterna att få arbete. Målsättningen måste vara arbete åt alla i en god arbetsmiljö. Trots de ekonomiska problemen så har i jämförelse med många andra länder en relativt låg arbetslöshet. Det kan vi glädja oss åt. är vi oroliga för att arbetslösheten kan bli betydligt större än den är . Då behövs en effektiv arbetsförmedling. Ofta upplevs arbetsförmedlingen som byråkratiserad och med dålig effektivitet. Alla möjligheter att bereda arbetslösa nya arbeten måste tas till vara. Det framstår då som orimligt att förbjuda privat arbetsförmedling och se så många gå arbetslösa. En konkurrerande privat arbetsförmedling skulle säkert också stimulera den offentliga arbetsförmedlingen så att den blir effektivare och därmed också bidrar till att fler får arbete. bör bli tillåten i och få verka jämsides med den offentliga arbetsförmedlingen. måste liksom den offentliga förmedlingen ha ekonomiska resurser för sin verksamhet. Det synes då lämpligt att de arbetsgivare som vill utnyttja den privata förmedlingen betalar avgifter för detta, dvs. köper tjänster, så att den arbetssökande inte behöver betala särskild avgift. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag innebärande att privat arbetsförmedling skall tillåtas och få verka jämsides med den offentliga arbetsförmedlingen. () ()
mot · G602827 · 1983-01-20 00:00:00 — Motion 1982/83:827 Lånebestämmelserna för styckebyggda småhus Det förekommer att styckebyggda småhus försäljs med argumentet att huset är ett förträffligt objekt därför att det anpassats så väl till gällande låneregler att köparen inte behöver erlägga någon kontantinsats. Ja, det händer t. o. m. att köparen kan erbjudas kontanter i sin hand, bara han köper huset. I extremfall har förekommit att köparen på detta sätt erhållit . Orsaken till detta märkliga förhållande är gällande låneregler. Dessa är både omfattande och krångliga. Det har naturligvis aldrig varit avsikten att dessa bestämmelser skall möjliggöra att för den enskilde mycket förmånliga och för samhället mycket dyrbara subventionerade lån skall kunna erhållas i denna omfattning. Detta exempel visar att nuvarande låneregler måste ersättas med ett nytt, enkelt och överblickbart låneregelsystem. Denna fråga kommer att studeras av den tillsatta bostadssociala utredningen. I avvaktan på dess förslag bör dock den förändringen vidtas att lån till styckebyggda småhus medges högst till uppgiven produktionskostnad oavsett om lånereglerna resulterar i högre belåningsvärde. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att lånebestämmelserna för styckebyggda småhus bör ändras i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · G602830 · 1983-01-20 00:00:00 — m. fl. Viss översyn av byggnadsstadgan När en byggnad helt eller delvis skall inredas till väsentligen annat ändamål än det vartill byggnaden förut varit använd är åtgärden hänförlig till nybyggnad enligt 75 § första stycket d) BS. I sådant fall kan aktualiseras frågan om dispens enligt t. ex. 34 § eller 110 § byggnadslagen 1947:385 (BL) liksom dispens från tätbebyggelseförbudet enligt 56 § 1 mom. fjärde stycket Enligt 54 § 1 mom. första stycket fjärde punkten BS krävs byggnadslov om en byggnad skall tas i anspråk för väsentligen annat ändamål. Kravet på byggnadslov gäller även om några ändringsåtgärder inte behöver vidtas. Så snart ändringsåtgärder behöver vidtas med avseende på den fasta inredningen hänförs emellertid såväl ianspråktagande som ändringsåtgärderna till nybyggnad enligt 75 § första stycket d) BS. I fall då 54 § 1 mom. första stycket fjärde punkten BS är tillämplig aktualiseras inte bestämmelsen om nybyggnadsförbud eller frågor om dispens från sådant förbud. Enligt kan det inte vara rimligt att möjligheterna till en planmässig prövning skall vara beroende av om en inredningsåtgärd behöver vidtas eller inte. Det är det ändrade användningssättet i sig som utgör ett allvarligt problem ur plansynpunkt. Slutsatsen har blivit, att ett väsentligt ändrat sätt att använda en byggnad bör kräva tillstånd också i fortsättningen, men att man därutöver skall kräva överensstämmelse med gällande planer och planbestämmelser. I förslaget till PBL får enligt 13 kap. 28 § bygglov vägras om åtgärden strider mot någon bestämmelse i detaljplanen eller i en fastighetsplan. Med åtgärd avses också ianspråktagande av en byggnad för ett väsentligen annat ändamål än det som byggnaden förut har använts till. Man kan alltså räkna med att denna fråga får sin slutgiltiga lösning den dag som en ny plan- och bygglag träder i kraft. Tidpunkten för detta ikraftträdande är satt till . Det är rimligt att likställa ändrat ianspråktagande med nybyggnadsåtgärd och en sådan lagändring är angelägen och den bör komma till stånd redan före den tidpunkten. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att begär att regeringen ändrar 75 § resp. 54 § byggnadsstadgan på sådant sätt att förslaget i PBL kan gälla möjligt. () () () () minab/gotab 1983 73454
mot · G602831 · 1983-01-21 00:00:00 — m. fl. har allt större uppmärksamhet riktats mot vikten av att allmänheten ges möjlighet att komma ut i naturen för avkoppling och motion. I olika delar av landet byggs rekreationsområden, vandringsleder och strövstigar ut i stor omfattning. God information är en av de viktigaste förutsättningarna för att bereda allmänheten möjlighet att utnyttja dessa. Kartor över områdena och lederna måste ges ut kompletterade med information om hållplatser, busstider, rastplatser, toaletter, P-platser, kallkällor osv. För att nå nya grupper i samhället krävs pedagogisk utformning och pedagogiska moment så att allt fler lär sig hur kartorna kan användas. Informationen skall spridas effektivt och till ett överkomligt pris så att allmänheten oavsett inkomst kan skaffa dem. Samhället har lagt ned stora kostnader för att ta fram ett gott allmänt kartverk. På grund av det avgiftssystem som tillämpas kan framställningen av exempelvis vandringsledskartor inte grundas på det allmänna kartverket om man vill hålla priset för kartan på en rimlig nivå. Det blir i allmänhet t. o. m. billigare att rita av det allmänna kartverket och därigenom undvika nyttjanderättsavgift. Detta innebär i praktiken att någon nyttjanderättsavgift inte kommer LMV till godo, vilket knappast kan vara avsikten med att införa en nyttjanderättsavgift. Det innebär också att de vandringsledskartor som framställs inte blir av bästa kvalitet. Staten stöder av rekreationspolitiska och sjukvårdspolitiska skäl arbetet med att ge allt större grupper möjlighet att komma ut i strövområden och till vandringsleder. För att inte motverka detta bör LMV:s system för nyttjanderättsavgifter ses över. Samma bör förhållandet vara då det gäller kartmaterial som används i utbildning. Här bör nyttjanderättsavgifter ej utgå. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär att en översyn av lantmäteriverkets system för nyttjanderättsavgifter ses över i enlighet med vad som anförts i motionen. () () ()
mot · G602834 · 1983-01-20 00:00:00 — Motion 1982/83:834 m. fl. Information om riskerna vid dålig bostadsventilation har byggnormerna ändrats. Byggandet blev tätare, som en följd av energikrisen. Alla ansträngningar att spara energi i bostäderna har lett till en boendemiljö som ibland är hälsofarlig. Problemen har uppstått främst i hus med s. k. självdragsventilation. Man har förbisett det viktiga sambandet mellan täthet-ventilation-värme-isolering. läser man allt oftare om bostäder eller lokaler där man besväras av mögel, fukt och dålig lukt. berättas det om personåkommor som ögon- och hudirritation, torra slemhinnor och huvudvärk. Stora och dyrbara undersökningar företas för att klara ut orsakerna, om det t. ex. kan vara byggmaterial eller limsorter som utgör anledningen. Vilka orsakerna nu kan vara så måste det ändå konstateras att fungerar inte ventilationen så ligger det mycket nära till hands att det uppstår problem med dåligt inomhusklimat. Berörda myndigheter borde starta en kampanj för att informera om vilka risker och personskador dålig bostadsventilation kan medföra och vilka kapitalvärden som kan förstöras. Med stöd av vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om behovet av en av statliga myndigheter ledd kampanj för att informera om riskerna vid en för dålig bostadsventilation. () BO () () () ()
mot · G602835 · 1983-01-21 00:00:00 — Frågan om en utbyggnad av de vattenkraftsresurser som vårt land har är omstridd. Vattenkraften ger oss en ren och miljövänlig och mycket högvärdig form av energi. Ofta kan en utbyggnad också vara ekonomiskt mycket lönsam. Mot dessa positiva aspekter av vattenkraftsutbyggnad står allmänna miljöhänsyn som är alltför väl kända för att här närmare behöva belysas. Till de älvar som kan vara möjliga att bygga ut hör . Preliminära beräkningar som gjorts beträffande en utbyggnad av älven ger vid handen att en utbyggnad skulle ställa sig ekonomiskt fördelaktig. Den elproduktion som skulle kunna utvinnas beräknas uppgå till . Utbyggnadskostnaderna (kapitalkostnaderna) beräknas i dagens penningvärde till . Om vi antar en realränta om visar det att kapitalkostnaden per utbyggd kilowattimme skulle ligga runt . Fördelarna med en eventuell älvutbyggnad är flera. Kostnaderna för en utbyggnad beräknas ligga ; för ett län som rör det sig därför om ett investeringsprojekt av unik storleksordning. Utbyggnadstiden beräknas till och den primära sysselsättning som kommer att skapas beräknas till ca 150 personer . En utbyggnad har givetvis också en positiv effekt på vår bytesbalans: den årliga mängd olja som sparas uppgår till . Vid en eventuell utbyggnad av bör stor hänsyn tas till den kringboende befolkningens önskemål. Vidare bör utbyggnaden om möjligt ske i berörda kommuners regi. Mot dessa positiva aspekter av en utbyggnad kan också negativa anföras. Saken synes dock för viktig för att inte bli föremål för en närmare undersökning. att beslutar att hos regeringen anhålla om att den som tillsatts för att utreda eventuella framtida älvutbyggnader också får i uppdrag att undersöka en möjlig utbyggnad av .
mot · G602836 · 1983-01-20 00:00:00 — Ett ökat kommunalt förlustansvar för bostadslån har i sin senaste anslagsframställning (budgetprop. 13 s. 30-32) föreslagit bl. a. dels att kommunens förlustansvar för bostadslån till småhus generellt ökas från av låneskulden vid förlusttillfället, dels att ansvaret skall omfatta också eventuellt fördjupad del av bostadslånet. Det sistnämnda förslaget förs vidare genom årets budgetproposition (s. 37) men inte det förstnämnda. Bostadsministern ställer dock i utsikt en omprövning av sitt beslut efter en ny framställning från , grundad på att statens förluster kan visas ha ökat ytterligare. Vi anser att den generellt försämrade risksituationen redan nu är ett tillräckligt motiv för att staten och kommunerna delar lika på eventuellt uppkommande förluster och därmed markerar kommunens ansvar för bedömningen av det varaktiga behovet av huset som en del av prövningen av bebyggelsens lämplighet. att hos regeringen begär förslag om ett ökat kommunalt förlustansvar för bostadslån i enlighet med vad i motionen anförts. () BO ()
mot · G602838 · 1983-01-21 00:00:00 — m. fl. Flera narkotikahundar, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:837 yrkar vi 1. att beslutar att till : Förvaltningskostnader för /84 anvisa ett förslagsanslag av . för att därmed möjliggöra ytterligare två narkotikahundekipage, 2. att hos regeringen hemställer att generaltullstyrelsen ges möjlighet att ansluta vissa av terminaler till spaningsregister. () () () () () () () ()
mot · G602839 · 1983-01-21 00:00:00 — Motion 1982/83:839 m. fl. Ökade resurser för bekämpande av narkotikabrott Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:837 yrkar vi 1. att hos regeringen begär förslag om inrättande av narkotikarotlar i större polisdistrikt, 2. att beslutar anvisa medel för ytterligare 20 tjänster till narkotikapolisen, 3. att hos regeringen begär förslag om ändring i narkotikastrafflagen så att även användande av illegal narkotika blir straffbart, 4. att hos regeringen hemställer om en kartläggning av sambandet mellan häleri och narkotikabrott, 5. att hos regeringen begär förslag om legala möjligheter till s. k. samhällstjänst enligt vad i motionen anförts, 6. att hos regeringen hemställer om förslag till åtgärder i syfte att kunna ge ett bättre skydd för vittnen i narkotikarättegångar. () () () () () () () () ()
mot · G602840 · 1983-01-21 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:837 yrkar vi att hos regeringen begär förslag om stärkta rättigheter för den bestulne i samband med häleri. () () () () () () () ()
mot · G602841 · 1983-01-21 00:00:00 — Motion 1982/83:841 m. fl. Ett internationellt år mot narkotika Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:837 yrkar vi att hemställer hos regeringen att denna i framlägger förslag om ett internationellt år mot narkotikan. () () () () () () () ()
mot · G602842 · 1983-01-21 00:00:00 — Motion 1982/83:842 m. fl. Översyn av forskningsinformationen på narkotikaområdet Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1982/83:837 yrkar vi att hos regeringen hemställer om en administrativ översyn av forskningen på narkotikaområdet i enlighet med vad i motionen anförts. () () () () () () () () minab/gotab 1983 73455
mot · G602844 · 1983-01-20 00:00:00 — och rörande den biologiska datorn Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:843 hemställer vi att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om kunskapsuppbyggnad rörande den biologiska datorn. () () 1* 1982/83.
mot · G602846 · 1983-01-20 00:00:00 — m. fl. Information om alkoholskador, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:845 föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd till folkrörelserna och om en ökad satsning på undervisning och information. () () () ()
mot · G602848 · 1983-01-21 00:00:00 — m. fl. Äldre invandrares situation, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:847 hemställs 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om äldre invandrares situation. 2. att beslutar att hos regeringen begära att ges i uppdrag att beakta vad som i motionen anförts om fosterhemsplacering av barn tillhörande språkliga eller etniska minoriteter. () () () () () () () P. O. ()
mot · G602849 · 1983-01-21 00:00:00 — m. fl. Hemspråksundervisningen, m. m. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1982/83:847 hemställs 1. att beslutar att hos regeringen anhålla att språk- och kulturarvskommittén ges i uppdrag att överväga frivillig hemspråksundervisning utanför ordinarie skoltid på det sätt som anförts i motionen, 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om anordnande av en experimentskola för undervisning på invandrarspråk inom det svenska grundskoleväsendet, 3. att beslutar att hos regeringen påtala nödvändigheten av att frågan om lärarutbildning i ämnet svenska som främmande språk löses, 4. att beslutar att hos regeringen begära förslag om en intensifierad svenskundervisning för invandrare med högre teoretisk utbildning i anslutning till kommande proposition om svenskundervisning för invandrare, 5. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om tvåspråkighet som merit vid antagning till viss utbildning. () () () () () () () P. O. () minab/gotab 1983 73456
mot · G602850 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83:850 Valdagen som allmän flaggdag Vi lever i fitt land med fria val. Det betraktar vi som en självklarhet. En blick runt om i världen visar att fria val långt ifrån överallt är vanliga. Det finns därför all anledning att sätta värde på och på allt sätt värna om denna vår urgamla rätt att utse ombud till vårt parlament. Låt oss varje valdag manifestera detta genom allmän flaggning. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att valdagen bör förklaras som allmän flaggdag. 1 1982/83.
mot · G602853 · 1983-01-24 00:00:00 — m. fl. förvaltningsstyrelses förslag om säkerhet och beredskap i (förs. 1982/83:10) bildades i en grupp som under ledning av talmannen skulle bereda frågor om beredskapsplanering. Beredningsgruppen uppdrog år en arbetsgrupp - AGB - att närmare utreda frågorna kring beredskap och säkerhet. Denna grupp lade fram en skrivelse . Förslagen från AGB rönte stor kritik från de flesta av riksdagspartierna. Vpk anser att det är viktigt att slå vakt om öppenheten som präglar och de folkvaldas kontakt med allmänhet och press. Förslagen från AGB strävade åt rakt motsatt håll. I remissyttrandet anförde vpk följande: kommunisternas riksdagsgrupp anser det vara viktigt att slå vakt om den öppenhet som präglar och de folkvaldas kontakt med allmänhet och press. De åtgärder som AGB föreslår menar riksdagsgruppen allmänt stör denna öppenhet. De kommer enligt dess mening att bidra till att öka avståndet mellan och väljarna. Generellt sett är det åtgärder som krånglar till det för människor med fullt legitima syften - utan att ändå utgöra skydd mot den som verkligen vill ställa till skada av något slag. De föreslagna åtgärderna tycks, uttalar gruppen, bidra till ett slags spänning och krångel som kan leda till eller provocera fram konfrontationer, händelser och aktioner som minskar säkerhet. Nuvarande säkerhetsanordningar har enligt gruppen varit fullt tillräckliga. Vad gäller säkerheten i fredstid, i det normala arbetet, bör AGB:s förslag och den grundinställning det uttrycker inte ligga till grund för den praktik som skall utvecklas i det nya . I huvudsak har denna öppenhet accepterats och utgör också grunden för förvaltningsstyrelsens förslag. Vad gäller förslaget om organiserandet av en särskild enhet för säkerhetsoch beredskapsfrågor anförde vpk följande: Riksdagsgruppen finner det vara en överdrift att inrätta en särskild säkerhetsenhet bestående av fyra till sex personer. Vi vidhåller denna uppfattning och föreslår att beslut blir att en sådan särskild enhet inte inrättas. Vad beträffar bevakningen av föreslog AGB att detta skall ske med personal från bevakningsbolag. Vpk anser att det inte finns något bärande skäl för att bevakningen helt skall handhas av personal i ett bevakningsbolag. Förvaltningsstyrelsens förslag innebär att personal från bevakningsbolag skall anlitas bortsett från de portar som mest används av tjänstemän och riksdagsledamöter. Vpk kvarstår vid uppfattningen att bevakningen av hus bör ombesörjas av egen personal. Så var förhållandet före flyttningen till och så bör det också vara i fortsättningen. Samma uppfattning framhåller vid . Härigenom kan lättare styra utvecklingen. Det kan exempelvis gälla i samarbetsfrågor och utbildningsinsatser. I speciella fall, där mer omfattande sjukdomar eller liknande situationer uppstår, kan bevakningsbolag anlitas för förstärkning. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att beslutar att vad gäller särskild säkerhetsenhet uttala sig för vad som i motionen anförs, 2. att beslutar att vad gäller anlitande av bevakningsföretag uttala sig för vad som i motionen anförs. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G602854 · 1983-01-21 00:00:00 — Motion 1982/83:854 Viss översyn av sekretesslagen Enligt 7 kap. 3 § sekretesslagen kan sekretessen inom hälso- och sjukvården i vissa fall mot huvudregeln i 14 kap. 4 § sekretesslagen gälla även gentemot den vård- eller behandlingsskyldige själv. Detsamma gäller numera efter en lagändring även när sådana uppgifter förekommer inom t. ex. en försäkringskassa (7 kap. 7 § sekretesslagen). Ytterligare en inskränkning i rätten för den vård- eller behandlingssökande att få del av uppgifter i sitt eget ärende föreligger enligt 7 kap. 6 §. Detta stadgande, som tar sikte på utsagor av enskild om någons hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, avser uppgifter såväl inom hälso- och sjukvården som inom . Även denna regel gäller numera på försäkringsområdet. angivna regler har tillkommit dels för att skona den enskilde själv dels för att förhindra att tredje man utsätts för repressalier. Uppgifterna åtnjuter emellertid inte samma sekretesskydd var de än förekommer. En allvarlig brist i regelsystemet är enligt min mening att skyddet inte lagligen torde kunna upprätthållas hos och hos i samband med besvär över beslut i ärenden om rättshjälp av psykiatriska nämnden, utskrivningsnämnderna och beslutsnämnderna för psykiskt utvecklingsstörda. Det har visat sig att det i rättshjälpsärenden ofta krävs tillgång till patienters journal. Detta leder till att patienten därvid kan få del av uppgifter som läkare ansett det angeläget att undanhålla honom av behandlingsskäl. Han kan vidare få uppgifter om vad närstående eller andra berättat för t. ex. en läkare. Detta kan när det gäller farliga patienter, t. ex. vissa narkotikamissbrukare, innebära allvarliga risker för repressalier mot uppgiftslämnarna. På grund av det anförda anser jag att en lagändring är påkallad. I första hand synes det lämpligt att ändra 9 kap. 10 § sekretesslagen så att samma skydd som enligt 7 kap. 3 § m. fl. kommer att gälla. Jag hemställer att vederbörande utskott får i uppdrag att utarbeta lagtext. att beslutar om sådan ändring i sekretesslagen att sekretesskyddet enligt 9 kap. 10 § sekretesslagen kommer att omfatta också de fall som anges i 7 kap. 3 och 6 §§ sekretesslagen.