mot · G6021121 · 1983-01-25 00:00:00 — Presstödets snabbt ökande kostnader och den för överskådlig tid ytterst kärva statsfinansiella situationen inger bekymmer. Detta bör enligt vår mening leda till en grundlig omprövning av presstödets villkor. Flera skäl talar för detta. Reglerna synes vidare ha en tendens att dra upp kostnaderna för stödtidningarna och därvid dra även de icke stödberättigade tidningarna med sig och sålunda allmänt höja kostnadsnivån i tidningsframställningen bl. a. genom volymökning. Regelsystemet borde ha en utformning som är fri från sådana effekter. Såväl annonsbladen som den snabbt ökande direktreklamen utgör vidare ökande problem. Departementschefen har för sin del - enligt vår mening på goda skäl - meddelat avsikten att särskilt låta utreda och ta fram förslag om vägar att förbättra rationaliseringstakten och inte minst öka samverkan vid tidningsframställningen. Som framgår av det sagda föreslår vi en vidare presstödsutredning. Den bör vara allsidig och parlamentariskt sammansatt och beakta dagspressens roll för framtiden i en förändrad mediasituation. Efter tilläggsproposition beslutades en ökning av produktionsbidraget till storstadspressen på motsvarande ca 20 milj. kr. föreslås en generell uppräkning av produktionsbidraget till landsortstidningarna. Någon närmare redovisning av de ekonomiska skälen till denna uppräkning av även landsortstidningarnas bidrag finns inte i propositionen liksom det inte heller förelåg någon i fråga om storstadstidningarna. En höjning nu understryker angelägenheten av att en närmare belysning ges av pressens ekonomiska utveckling sedan tiden efter senaste höjning. Det bör noteras att särskilt landsortspressen enligt senaste uppgifter - och här utgör stödtidningarna inget undantag - haft en mycket gynnsam ökning av sin annonsvolym . Sålunda ökade den s. k. A-pressen sin annonsvolym . Motsvarande siffra för de s. k. FLT-tidningarna var . Vi anser att det nu är angeläget att få en snabb och fullständig överblick över pressens dagsläge och behov. Detta bör kunna ske genom den pressutredning som aviserats. I avvaktan på detta bör en uppräkning av produktionsbidragen ske , dvs. 22,5 milj. kr. Den föreslagna vidgningen av villkoren för lån ur pressens lånefond avstyrks. Det är ytterst tveksamt om de ändrade reglerna bidrar till ökad samverkan. De kan beroende på omständigheterna lika gärna leda till motsatsen. nämligen två eller flera tidningar på samma ort överväger samverkan, kan en eller flera av parterna tycka det är bättre att dra sig undan samverkan med tidningsföretag och i stället trycka hos ett fristående företag. Det blir inte samarbete och samverkan mellan tidningar som därmed främjas. Med all rätt kan dessutom den grafiska branschen angripa ett sådan regelsystem som föreslås därför att det innebär ett bidrag till på marknaden konkurrerande företag. Det har redan förut rests invändningar mot nu gällande regler därför att det i vissa fall innebär en konkurrenssnedvridning på marknaden. Detta förhållande uppmärksammades t. ex. av dagspresskommittén. Departementschefen synes på ett anmärkningsvärt sätt underskatta skadeverkningarna av den föreslagna vidgningen av reglerna. Det kan anmärkas att i sitt yttrande med anledning av en motion avstod från att förorda en vidgning av nu föreslagen art och som skäl emot framhöll just avgränsningssvårigheterna och snedvridningen av konkurrensförhållandena. Vad det nu i realiteten handlar om är att öppna lånemöjligheter för ett par tryckeriföretag som möjligen är i behov av att förbättra sin tryckeriutrustning, bl. a. därför att de trycker tidningsartiklar. Men görs de konkurrenskraftigare på civiltrycksmarknaden. Det kan där framställas andra tidningar och tidskrifter, annonsblad, direktreklam osv. Det är orimligt och leder till oöverskådliga konsekvenser om sådana bidragsmöjligheter tillåts. på regeringens uppdrag yttrade sig med anledning av några motionsförslag om vissa ändringar i presstödsreglerna för att lösa några tröskelproblem uttalade sig nämnden i ena fallet för att en lösning borde sökas i viss riktning men att saken borde utredas i ett större sammanhang. I det andra fallet föreslog nämnden att någon regeländring inte nu skulle genomföras, eftersom en aktuell tidning i alla fall fick fullt produktionsbidrag . Emellertid genomfördes en regeländring i det första fallet visserligen efter en felaktig redovisning i propositionen av nämndens uttalande. Det andra tröskelproblemet pockar emellertid nu på en lösning. I yttrande diskuterades en möjlig väg att lindra tröskelproblemet. I den motion som föranledde yttrandet diskuterades olika tekniska lösningar. Andra kanske finns. Lämpligast torde vara att regeringen får i uppdrag att ta fram underlag och framlägga förslag om en regeländring som kan lösa ett allvarligt och även akut tröskelproblem. Liksom i det fall som löstes genom riksdagsbeslut handlar det framför allt om att ge mera tidsutrymme för en anpassning marknadsmässigt till ett starkt reducerat eller eventuellt helt bortfallande produktionsbidrag. Med nuvarande regler kan en även relativt begränsad upplageframgång bli en framgång till döds genom att inkomstbortfallet blir så stort och snabbt. Fördelarna av en ökad upplaga och hushållstäckning begränsas också allvarligt om - som i nu närmast aktuella fall - utgivningsortens marknad är liten. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs 1. att beslutar att till Stöd till dagspressen för /84 anvisa ett förslagsanslag av , 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om översyn av presstödet. 3. att beslutar att avslå de av föredraganden förordade ändringarna i grunderna för lån till dagspressen.