mot · G6021551 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1551 m. fl. Beräkningen av räntebidrag till bostadshus Bland bestämmelser om det statliga lånesystemet för ny- och ombyggnad av bostadshus återfinns bl. a. bostadsfinansieringsförordningen (1974:946 omtryckt 1980:329). Lån utgår med en viss andel av ett särskilt bestämt låneunderlag. För lån inom det statliga lånesystemet utgår räntebidrag för räntekostnader utöver garanterad ränta enligt denna förordning och motsvarande förordningar rörande äldre lånesystem. F. n. är den garanterade räntan för nybyggda flerfamiljshus. Därefter höjs den garanterade räntan . När bostadsfinansieringssystemet infördes uppgick den garanterade räntan till i nybyggda flerfamiljshus (småhus ). Därefter har den garanterade räntan under nybyggnadsåret sänkts till 3,6 1977, 3,4 1978 och senast (småhus 1978). 1980 utökades låneunderlaget för flerfamiljshus. När systemet infördes uppräknades den garanterade räntan samt därefter i flerbostadshus (småhus ). 1980 höjdes den årliga uppräkningen till i flerfamiljshus (småhus 1981). Systemet med en lika stor höjning av den garanterade räntan utformades med hänsyn till en betydligt lägre inflationstakt än den vi faktiskt har. Den garanterade räntan höjs i detta system relativt sett mindre i äldre hus med i förhållande till nybyggnationen låg byggkostnad. Subventionssystemet har lett till att kostnadsskillnader mellan olika årgångar av hus snarare accentueras än utjämnas. För att motverka dessa effekter har extra uppräkningar beslutats för äldre hus. Den extra höjningen för flerfamiljshus genomförs 1983 för att finansiera den sänkning av den garanterade räntan för nybyggda hus som genomfördes . För småhus genomförs mer omfattande extra höjningar så att subventionssystemet 1983 endast kommer att omfatta hus byggda och framåt och så att subventionssystemet tillräckligt anpassats till inflationen. Vidare har beslutat om extra upptrappning av den garanterade räntesatsen för såväl äldre hyreshus som bostadsrättshus. För att bättre anpassa dagens bostadsfinansieringssystem till rådande inflationstakt föreslår vi att den garanterade räntan fr. o. m. höjs i flerfamiljshus (obs. En uppräkning med denna utformning innebär en bättre anpassning av räntebidragen till Dessutom blir systemet lättöverskådligt som behovet av ytterligare engångshöjningar minskar. För ett hyreshus och bostadsrättshus som färdigställs blir den garanterade räntan detta år . Vid införandet av det nya uppräkningssystemet 1984 förs äldre årgångar in i systemet genom att en garanterad ränta räknas fram med räntenivåer nybyggnadsåret och årliga uppräkningstal som beskrivs i det följande. För de senaste två årens nybyggnation är den garanterade räntan nybyggnadsåret för flerbostadshus. För hus till vilka lån tidigare utgått enligt bostadsfinansieringsförordningen sätts den garanterade räntan nybyggnadsåret till . För hus med lån som utgått enligt äldre förordningar (paritetslån, bostadslån enligt kungörelse, räntelån) sätts den garanterade räntan till för nybyggnadsåret. Med utgångspunkt i den ingående garanterade räntan nybyggnadsåret beräknas den garanterade räntan genom en uppräkning för år efter 1970 samt för och tidigare. 1984 och framåt höjs den beräknade garanterade räntan på samma sätt som för nybyggda hus. Exempelvis betyder detta att ett hus påbörjat och färdigställt året efter har en garanterad ränta på 1983. Detta hus skulle enligt vårt förslag få en garanterad ränta på . Alltså en höjning . När marknadsränta uppnåtts utgår inga räntebidrag. En uppräkning av den garanterade räntan enligt den föreslagna modellen kommer att minska kostnadsskillnaden mellan äldre och nyare hus. En stor kapitalkostnadsökning i vissa äldre årgångar kommer att jämnas ut vid hyressättningen med hänsyn till sammansättningen av beståndet i de allmännyttiga bostadsföretagen. Höjningen kommer att i huvudsak röra något äldre hus som generellt sett har en lägre hyresnivå. Det nya beståndet berörs endast marginellt. För helt nya hus blir kapitalkostnaden t. o. m. något lägre än i nuvarande system. För de boende i hyreshus innebär omläggningen en genomsnittlig hyreshöjning i storleksordningen . för en normallägenhet på ca . Moderata samlingspartiet har i partimotion föreslagit en avveckling av den nyinförda hyreshusavgiften. En avveckling innebär att hyresgäster och bostadsrättsinnehavare får minskade boendekostnader med 790 milj. kr. 1983 och 1 185 milj. kr. En ökning av uppräkningstakten för småhus har redan beslutats av . Ändringen kommer att vara genomförd . Med nuvarande regler kommer uppräkningen att likna den ovan föreslagna uppräkningen. Småhusens kapitalkostnader subventioneras under . I avvaktan på ett rättvisare skattesystem kompenseras inkomstsvaga hushåll för de begränsade kostnadsökningarna genom höjda bostadsbidrag. Vi föreslår därför att 200 milj. kr. reserveras för detta för /84. Med utgångspunkt i en liknande motion som väcktes under allmänna motionstiden (mot. 1981/82:1549 (m)) och mot bakgrund av den osäkerhet som råder vid beräkningen av kostnaderna för räntebidrag bör besparingseffekten för helår kunna beräknas till ca 2 100 milj. kr. För /84 bör anslaget till räntebidrag minskas med hälften av detta belopp eller med 1 050 milj. kr. Med stöd av det ovan anförda hemställs 1. att beslutar att principerna för beräkning av den garanterade räntan för lån i det statliga bostadsfinansieringssystemet ändras fr. o. m. 1984 i enlighet med vad i motionen anförts, 2. att beslutar att för Räntebidrag m. m. för /84 anvisa ett förslagsanslag av 9 , ett i förhållande till regeringens förslag minskat anslag med 1 . () ()