mot · G6021413 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Ett brosystem i kommun kommun omfattar öarna i väster om och är frånsett den enda kommunen i riket som inte har fast landförbindelse. Bebyggelsen i kommunen är lokaliserad till tätorter på tio öar, utspridda över ett relativt stort vattenområde. Bland kommuner är i detta avseende att betrakta som unik. Mellan den sydligaste bebyggda ön, , och den nordligaste, , är avståndet . Även om avståndet kan synas kort i kilometer räknat, är det långt om man tar hänsyn till befintliga resmöjligheter. En resa med allmäna kommunikationsmedel mellan och tar normalt , om man planerar resan väl. Transportmedlen är först bilfärja mellan och , därefter buss från färjeläget till Burö färjeläge via Pinan färjeläge, sedan byte till bilfärja mellan och . Befolkningen på den nordligaste ön, , har en timmes resväg till kommuncentret. Därtill kommer att den stora kommunala trafikkostnaden nödvändiggör begränsat antal dagliga förbindelser. Kommunen har således ett besvärligt läge från bl. a. intern kommunikationssynpunkt i sin egenskap av skärgårdskommun med befolkning på tio öar. , (kommuncentrum) och Hälso är inbördes sammanbundna med broar. Mellan och () finns statlig bilfärjeförbindelse liksom mellan och . Norrom huvudöarna ligger , och . Övriga bebodda öar är (bilfärjeförbindelse med ), och Kalvsund. Av kommuns yrkesverksamma är f. n. ca 2 700 utpendlare främst till industrier i . De som har skiftarbete drabbas av de besvärliga kommunikationerna så att övernattning i blir nödvändig. Frågan om ett internt brosystem har därför varit aktuell . Det finns färdiga planer. Broar inom var också med i statens vägverks flerårsplan för perioden 19701974 men försvann sedan både i flerårsplanen 19731977 och i långtidsplanen 19731982. Vi anser att frågan bör aktualiseras på nytt. Problemen för de boende inom ö-kommun har inte försvunnit. lönar det sig att ersätta färjor med broar. fick i proposition 1980/81:20 om besparingar i statsverksamheten m. m. regeringens uppdrag att utreda möjligheterna till besparingar i färjtrafiken, bl. a. genom att bygga nya broar. Utredningen visade att det fanns ett antal projekt där det var lönsamt att ersätta färjetrafiken med bro. För del är kostnaderna för den interna båt- och färjetrafiken drygt 9 milj. kr. och statens kostnader för färjetrafiken till fastlandet 13 milj. kr. En del av dessa kostnader blir även med ett brosystem kvar, men reduceras kraftigt, såväl för staten som för kommunen. De statliga bilfärjorna behöver endast trafikera ett färjeläge, och kommunen behöver endast uppehålla båt- och färjetrafik till de nordligast belägna öarna. Finansiering av brobygge på kapitalmarknaden och inbesparing av driftkostnaden är i detta fall ett alternativ som bör prövas. Det passar väl in i den offensiva satsning på byggandet och skapandet av bättre kommunikationer som regeringen föreslagit. Den besvärliga situationen på arbetsmarknaden inom motiverar också att detta projekt tas med i investeringsplanerna /84. Vi hemställer med stöd av det i motionen anförda att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om åtgärder för att ersätta vissa färje- och båtförbindelser inom kommun med broar. () () . () () () Godkänd av kommunfuilniSktiga 1978-04 Godkind ur sekretessynpunkt för spridning. Hamn och industri, reserv Markreserv för samhillsnyttige funktioner SKALA 1:50000 G FA 1978