mot · G6021054 · 1983-01-21 00:00:00 — m. fl. I mitten av 1982 var 9 330 personer anställda med lönebidrag hos allmännyttiga organisationer. Av dessa hade ca 5 400 haft arkivarbete hos organisationerna före , då arkivarbetet ersattes med anställning med lönebidrag. För de senare som var anställda före får organisationerna full kostnadstäckning fram till . För de återstående ca 4 000 anställda med lönebidrag har organisationerna redan ett eget kostnadsansvar, av lönekostnaden, eftersom de rekryterats efter . Efter förändringen av lönebidraget har antalet platser hos de allmännyttiga organisationerna ökat med ca 2 000. Detta tolkar departementschefen som att det egna kostnadsansvaret inte haft negativa effekter för arbetsmarknadssyftet med lönebidragen. Detta överensstämmer inte helt med verkligheten. I hur många kommuner, och i vilken utsträckning, som man i dessa fall gått in och täckt de återstående för organisationerna är oklart. Men så har skett, både i fråga om nyanställning och i det läge som många av dessa organisationer nu står inför, nämligen att inte kunna finansiera sin kostnadsdel. Den här sänkningen av lönebidragsdelen har mötts av starka protester från olika organisationer. HCK uttalar att Genomförs de sänkta lönebidragen blir det förödande för de handikappanställda. Många varsel är redan lagda, i exempelvis var 30 personer redan uppsagda. Det är en bekymmersam situation som uppkommer för de anställda. Det är personer som haft en meningsfull och för samhället betydelsefull arbetsuppgift, men som i det arbetsmarknadsläge som råder knappast har någon annan framtid att vänta än att bli tvingade att lita till socialvården eller förtidspension. rimmar den uppkomna situationen illa med vad sagt om att noga följa utvecklingen av möjligheterna att sysselsätta handikappade hos de allmännyttiga organisationerna och om att, om det skulle ges anledning därtill, lägga fram erforderliga förslag så att inte syftet med reformen förfelas. Departementschefen föreslår ett tillfälligt bidrag under / 84. Det är till främst invandrar- och handikapporganisationer som AMS bör kunna lämna ett tillfälligt stöd med upp till hela lönekostnaden under budgetåret. Detta skall rymmas inom en kostnadsram om 1,2 milj. kr. och är förknippat med villkoret att organisationerna fr. o. m. /85 1982/83 1054-1058 skall kunna ta kostnadsansvar enligt de regler som fastslagit. Eventuella varsel om uppsägning av arbetstagare skall även tas tillbaka. HCK framhåller att detta är en droppe i havet, det räcker enbart till 120 anställda. Det är därför ett starkt önskemål från HCK:s sida att ytterligare medel ställs till förfogande. De handikappade har på många sätt svårigheter i samhället. Skall de som lyckats få ett jobb nu tvingas över till socialvård eller förtidspension på grund av att dessa organisationer inte har råd att betala mellanskillnaden för de anställda? Enligt vår mening måste målsättningen vara att skapa förutsättningar för handikappade att få ett arbete. Därför bör regeringen vidta skyndsamma åtgärder för att inte anställda med lönebidrag förlorar sina jobb. De organisationer som inte förmår att ta sin andel av lönekostnaden bör även i fortsättningen erhålla . Med hänvisning till vad som anförts i motionen föreslås att hos regeringen hemställer om förslag innebärande att statsbidrag för anställda med lönebidrag skall kunna utgå till i enlighet med vad som anförs i motionen samt att medel härför upptas på tilläggsbudget. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) MAJ (vpk)