mot · G6021734 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1734 m. fl. Hushållens sparande har sjunkit. Sparkvoten som legat i genomsnitt på beräknas preliminärt i årets finansplan sjunka till . låg sparkvoten på . beräknas sparandet sjunka ytterligare. Detta förhållande kan sannolikt till en stor del förklaras av att hushållens realinkomster beräknas ha sjunkit med . Hushållens konsumtionsvolym har dock hållits uppe och även ökat något . Livsmedelsinköpen har enligt finansplanen fortsatt att sjunka under de tre första kvartalen 1982. Inköpen av varor och speciellt varaktiga varor ökade på nytt. a. en kraftig ökning av bilinköpen skett. Undersökningar rörande ungdomars konsumtionsvanor som gjorts bl. a. genom visar att ungdomarna är en konsumentgrupp som utsätts för en mycket kraftig påverkan av kommersiella intressen. Innehav av kapitalvaror som t. ex. bilar, stereoapparater o. d. synes vara utbrett bland förvärvsarbetande ungdomar. Samhället stimulerar och premierar nu flera former av sparande. Det gällert, ex. vinstsparande, skattesparande, skattefondssparande och sparande i statsobligationer. Vissa former av sparstimulans har ifrågasatts ur fördelningspolitiska aspekter, t. ex. skattefonds- och skattesparandet. Det är otvivelaktigt så att ur samhällsekonomisk synpunkt bör sparandet hållas uppe. När av det skattesubventionerade skatte- och skattefondssparandet gått, ges möjlighet till stora konsumtionsökningar i vissa fall. Överväganden måste då naturligtvis göras hur en så stor del av det friställda konsumtionsutrymmet som möjligt skall kunna kanaliseras till sparande. En åtgärd som då bör studeras är en stimulering av bosparandet. Det får också till följd att anspråken på kreditmarknaden reduceras när det gäller finansiering av den egna kontantinsatsen för en bostad. En stimulans till bosparande är även från mera socialt betingade utgångspunkter att föredra. Trots införande av produktionskostnadsanpassad belåning är den egna kontantinsatsen för egna hem och bostadsrättslägenheter i många fall betydande. Många yngre får en betungande kostnad även för bosättningen i övrigt. Det måste vara en angelägen samhällsfråga att söka stimulera sparandet inom ett socialt så betydelsefullt område så att inte hushållen onödigtvis blir bundna av amorteringar och räntekostnader på lån. Genom ett långsiktigt förhandssparande till bostaden underlättas såväl planering av bostadsbyggandet som medborgarnas bostadsanskaffning. Det senare är betydelsefullt inte minst för ungdomars och unga familjers möjligheter att anskaffa bostad. En riktad sparstimulans till boendet och då främst till ungdomar som sparar till bostad kan således socialt vara välmotiverad. En följdeffekt kan också vara att man därigenom grundläggar goda sparvanor hos en för framtiden betydelsefull grupp av medborgare. I den bostadskooperativa verksamheten intar sparandet en viktig roll. Det är en betydelsefull del av medlemmarnas aktiva engagemang i verksamhetens framtida utformning. Skattemässiga stimulansåtgärder skulle vara av betydelse för att främja nysparandet till bostadssektorn. Ett skattepremierat bosparande, som direkt syftar till att underlätta nyinvesteringar i bostadssektorn, framstår som minst lika angeläget som övriga former av statligt premierat sparande. Stimulansåtgärderna bör avse ett regelbundet sparande av viss storleksordning för förvärv av egna hem och bostadsrättslägenheter. Eventuellt bör i sammanhanget övervägas om det är motiverat med en speciell premiering av ungdomars bosparande. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till en uppläggning av stimulanser till bostadssparandet enligt de riktlinjer som anges i motionen. () () () () () ()