mot · G6022432 · 1983-05-10 00:00:00 — Det är vår uppfattning att allt fler avancerade yrkesutbildningar måste förläggas i företag där utrustningen av konkurrensskäl ständigt hålls å jour med utvecklingen. Vi ser flera fördelar med en sådan organisation. Skola och näringsliv får ett gemensamt ansvar och intresse för yrkesutbildningen, ungdomarna får direktkontakt med arbetslivet från början av utbildningen och samhällets utbildningskostnader kan nedbringas. bör därför ge regeringen i uppdrag att inleda diskussioner med företrädare för både arbetsgivare och fackliga organisationer i syfte att få till stånd ett djupare samarbete om yrkesutbildningen. Genom att avskaffa yrkesintroduktionen har regeringen tagit bort en av de allra mest verkningsfulla insatserna för de yngre ungdomarna inom uppföljningsansvaret. Med 48 000 öppet arbetslösa ungdomar och 65 000 i beredskapsarbete och arbetsmarknadsutbildning har inte råd att avstå från någon enda insats, i synnerhet inte en som varit framgångsrik och i mycket hög utsträckning lett till fast anställning. Det finns inga tecken som tyder på att ungdomsplatserna helt kan ersätta yrkesintroduktionen. bör därför besluta att yrkesintroduktionen skall fortsätta enligt tidigare villkor. Enligt föredragande statsrådet har endast drygt 10 000 ungdomsplatser kommit till stånd mot beräknade 16 000. Han föreslår därför att 1 milj. kr. ställs till länsskolnämndernas förfogande för ungdomsplatsackvisition. För att med framgång anskaffa ungdomsplatser krävs god kännedom om det lokala näringslivet och ett väl inarbetat personligt kontaktnät. Ett sådant arbete sköts alltså bäst lokalt i de enskilda kommunerna av den personal som redan är engagerade i uppföljningsarbetet i kommunerna. Att under en eller tillfälligt knyta personal till de regionala planeringsråden anser vi inte ge förutsättningar att få fram fler ungdomsplatser. Vi yrkar därför avslag på denna framställan. I budgetpropositionen lades stor vikt vid att de nya ungdomsplatsema skulle innehålla utbildningsinslag. Dessa presenterades dock lösligt som färdighetsträning, komplettering av baskunskaper av allmän art eller i ett yrkesämne eller arbetslivs- och samhällsorientering. Mot bakgrund av att utbildningsinslagen endast beräknas till 0,5 vt per elev samt att utbildningsinslagen inte är obligatoriska är det angeläget att noga följa i vilken utsträckning utbildningsinslagen faktiskt kommer till stånd, i vilken omfattning och med vilket innehåll. bör ges detta i uppdrag och inkomma till regeringen med rapport . I vår partimotion under allmänna motionstiden om arbetsmarknaden motiverade vi utförligt vårt förslag om inrättandet av kommunala ungdomsslussar. Argumenten gäller fortfarande. Det är angeläget att ge ungdomarna meningsfull sysselsättning även de får vänta på utbildning eller arbete. föreslår att 100 milj. kr. anvisas för detta ändamål. Stimulans för ungdom som startar egna företag har en lång rad framgångsrika initiativ tagits, som inriktats på att stimulera egenföretagandet bland arbetslösa ungdomar. Det har visat sig att en positiv och stödjande inställning från omgivningen inspirerar till egenaktiviteter. En lång rad små serviceföretag drivs nu av ungdomar, tack vare att de fått hjälp i starten. I fortsättningen bör kommunernas insatser i högre grad än nu inriktas på att stödja och stimulera de idéer och förslag som ungdomarna själva har för att lösa sin situation. Som en ytterligare stimulans bör besluta om en tvåårig befrielse från socialförsäkringsavgifter för de företag som startas av ungdomar . Vi beräknar 50 milj. kr. för detta ändamål. Åtgärderna för yngre ungdomar, satsningar på utbildning och på beredskapsarbeten ger vissa förutsättningar att möta det allt kärvare klimatet för ungdomar på arbetsmarknaden. Vi konstaterar att regeringen, trots gamla uppdrag, fortfarande inte utformat något åtgärdsprogram för 18-21-åringarna. Även om yrkesintroduktion, ungdomsplatser och beredskapsarbeten till viss del lett till fast anställning krävs extra stimulans också till den reguljära anställningen. föreslår därför att den allmänna löneavgiften om slopas för de ungdomar som företagen anställer fr. o. m. . vill vi understryka att denna åtgärd av temporär karaktär inte på något sätt undanröjer angelägenheten av att arbetsmarknadens parter intensifierar sina ansträngningar att nå en överenskommelse om rimliga ingångslöner för ung och oerfaren arbetskraft. Småföretag är bättre än AMS En dynamisk och växande småföretagsverksamhet utgör ett centralt inslag i en fungerande marknadsekonomi. Det finns ca 290 000 små och medelstora företag utanför lantbruket. De svarar för mer än hälften av sysselsättningen i näringslivet. Det är i de små och medelstora företagen som de nya jobben kommer att skapas, särskilt som den offentliga sektorn knappast kan tillåtas svara för något större sysselsättningstillskott under den närmaste framtiden. Betydelsen för samhällsutvecklingen av de små och medelstora företagen kan inte nog understrykas. Det är i de mindre företagen som den tekniska utvecklingen förverkligas, innovationer blir till nya produkter eller processer, och idéer omsätts till praktik. Småföretagen har en stor regionalpolitisk betydelse. Förekomsten av många små företag motverkar maktkoncentration och centralism. I småföretagen förekommer oftast ett stort inflytande och medbestämmande för alla anställda. Småföretagen arbetar utan stor stereotyp uppdelning av arbetsuppgifter mellan olika personer och har därför stor flexibilitet. De fungerar som utbildningssystem för de anställda. De har stor avknoppning i form av nya småföretag. Vi måste nu ta vara på den optimism och framtidstro som finns i stället för att kväva den i byråkrati och centrala påbud med regler, skatter och avgifter. En miljö som främjar uppkomsten av fler småföretag och ger rimliga arbetsförhållanden för dem som redan finns måste enligt uppfattning skapas genom flera skilda åtgärder. Den första gäller de kollektiva löntagarfonderna. Vi menar att hotet om kollektiva löntagarfonder ligger som en bromskloss på företagandet. Det kanske viktigaste inslaget i en företagsstimulerande ekonomisk politik är ett blankt nej till kollektiva löntagarfonder, i vilken form de än försöker smygas på svenska folket. Redan har flera steg tagits eller förberetts, nu senast genom förslaget till s. k. permanent vinstdelningssystem. Utan detta hot hade det tveklöst funnits större vilja att satsa på de innovationer och nya idéer som finns. Ett beslut att för alltid slopa tanken på kollektiva löntagarfonder vore därför en mycket effektiv sysselsättnings- och tillväxtfrämjande åtgärd. bör göra ett uttalande av denna innebörd. Det andra inslaget i en företagsvänlig ekonomisk politik gäller förståelsen av under vilka förhållanden mindre företag verkar, och vilka drivkrafter som ligger bakom bildandet av nya företag. Vi menar i korthet att vad som krävs för att stimulera nyföretagandet är inte fler offentliga institutioner, delegationer eller andra organ. Det bör i stället ske genom att vissa av de hinder som existerar tas bort eller väsentligt minskas. Många sådana hinder är av skatte- och avgiftsart. Andra gäller den centrala byråkratin samt kravet på uppgiftslämnande. Ytterligare andra hinder ligger i mera informella faktorer, t. ex. attityden hos myndigheter till småföretagare i allmänhet. Många förändringar inom skattelagstiftningen och byråkratin har vidtagits av de icke-socialistiska regeringarna , men ytterligare förändringar krävs. Förmögenhetsbeskattningen på det arbetande kapitalet i småföretagen innebär tillsammans med de fortfarande alltför höga marginalskatterna att beskattningen på en företagare som driver ett mindre eller medelstort familjeföretag blir oerhört hård. Genom att förmögenhetsskatten måste betalas med inkomster som redan har belagts med inkomstskatt och socialförsäkringsavgifter blir det nödvändiga uttaget av medel från familjeföretagen mycket stort. Detta kapital är inte en tillgång som kan konsumeras, utan det är ett nödvändigt inslag i företagsamheten. Vi menar därför att förmögenhetsbeskattningen av det arbetande kapitalet i företag med mindre än 200 anställda bör avskaffas. De flesta småföretag är mycket arbetskraftsintensiva. Socialförsäkringsavgifter och löneskatter slår därför speciellt hårt mot de mindre företagen. Vi föreslår därför att allt nyföretagande befrias från den allmänna löneavgiften på . Vidare föreslår vi att ungdomar som vågar sig på det ganska riskfyllda att starta ett eget företag befrias från skyldigheten att erlägga socialförsäkringsavgifter . Med tanke på den flexibilitet som finns inom de mindre företagen tror vi att dessa har speciellt goda förutsättningar för att anställa ungdomar. Som en stimulans till detta föreslår vi att den allmänna löneavgiften på slopas för de ungdomar som företagen anställer från . Detta gäller även anställning i större företag. På annat ställe i denna motion beskriver vi också vissa förslag i fråga om utbildningsinsatser och lärlingssystem som bör genomföras. Dessa kommer att ha stor betydelse inte minst för de mindre företagen. Små och stora företag Den premiering av långsiktigt stabil sysselsättning inom näringslivet som förordar främjas om den ekonomiska politiken ger stabila spelregler för företagen. Företagen, både de stora och de mindre, har lång planeringshorisont och lång framförhållning i fråga om investeringar. De investeringar som kan komma att genomföras om finns i många fall redan nu på planeringsstadiet och under utarbetande. Det är därför speciellt viktigt att näringslivet ges signaler i fråga om kommande förändringar i skatter och avgifter och annan lagstiftning. Många av de förslag till ändrade betalningsterminer som regeringen nu föreslår strider mot behovet långsiktigt stabila spelregler för näringslivet. dagens budgetläge menar vi dock att de kan godkännas. Det är emellertid viktigt att eventuella framtida förslag som påverkar näringslivets spelregler aviseras i mycket god tid, så att företagen kan ta hänsyn till dessa i sin likviditetsplanering. Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi 1. att godkänner de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som förordats i motionen, 2. att godkänner de allmänna riktlinjer för budgetregleringen som förordats i motionen, 3. att antar i proposition 1982/83:150 upprättat förslag till lag om ändring i lagen (1957:262) om allmän energiskatt med undantag för 5 § och med ikraftträdande ändrat till , 4. att avslår i proposition 1982/83:150 upprättat förslag till lag om ändring i lagen (1961:372) om bensinskatt, 5. att avslår i proposition 1982/83:150 upprättat förslag till lag om ändring i vägtrafikskattelagen (1973:601), 6. att avslår i proposition 1982/83:150 upprättat förslag till lag om ändring i lagen (1976:338) om vägtrafikskatt på vissa fordon som icke är registrerade i riket, 7. att godkänner de allmänna riktlinjer för utvecklingen av kommunsektorn som förordats i motionen, 8. att uttalar att ett system med kollektiva löntagarfonder är oförenligt med en socialt inriktad marknadsekonomi, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om näringslivets behov av stabila spelregler i fråga om lagar, skatter och avgifter, 10. att hos regeringen begär förslag i tilläggsbudget om besparingar och förändringar i budgetanslag i enlighet med vad som anförs i motionen, 11. att hos regeringen begär förslag i tilläggsbudget om förändringar i inkomst- och förmögenhetsbeskattningen enligt vad som anförs i motionen, 12. att hos regeringen begär förslag i tilläggsbudget om ändrade regelsystem för den allmänna löneavgiften och socialförsäkringsavgifterna enligt de riktlinjer som redovisas i motionen, 13. att begär att regeringen redovisar förslag i fråga om avgiftssättning i enlighet med vad som anförs i motionen, 14. att beslutar att yrkesintroduktion skall finnas kvar enligt tidigare villkor, 15. att avslår regeringens framställan om 1 milj. kr. 16. att begär att regeringen ger i uppdrag att utvärdera ungdomsplatsernas utbildningsinslag, 17. att beslutar om stimulans till lärlingsutbildning enligt vad som anförs i motionen, 18. att beslutar anvisa 32,4 milj. kr. till grundläggande högskoleutbildning för att öka antalet nybörjarplatser i högskolan /84 med 3 380 platser utöver vad regeringen föreslagit, 19. att anvisar 20,5 milj. kr. till 1 000 platser i gymnasieskolan, 20. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om samarbete om yrkesutbildningen, 21. att anvisar 100 milj. kr. för inrättande av kommunala ungdomsslussar, 22. att avslår vad som i proposition 1982/83:150, bilaga 3, förordats i fråga om arbetsmarknadsutbildningen, 23. att avslår regeringens förslag om reservationsanslag av ytterligare 100 milj. kr. 24. att anvisar ett reservationsanslag av ytterligare 150 milj. kr. stöd: Regionala utvecklingsinsatser, 25. att anvisar ett reservationsanslag av ytterligare 800 milj. kr. till Sysselsättningsskapande åtgärder, 26. att avslår förslaget i proposition 1982/83:150, bilaga 3, att till Medel för åtgärder att främja rekryteringen till industrin m. m. anvisa ett reservationsanslag av 100 milj. 27. att avslår förslaget i proposition 1982/83:150 att medge att särskilda lokallån får beviljas inom en ram av 50 milj. kr. 28. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om tidigareläggning av statliga byggen för 800 milj. kr. med utnyttjande av finansfullmakten och huvudsakligen för referensobjekt, 29. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om vissa engångsbesparingar. () () () () () () () () mlnab/gotab 1983 75539