mot · G602197 · 1983-01-12 00:00:00 — Motion 1982/83:197 Ekonomiskt stöd till vissa elever i förberedande dansutbildning Den förberedande dansutbildningen är jämlikt beslut (prop. 1979/80:100, bil. 12; UbU 1979/26; rskr 1979/80:301) och regeringens förordning (SÖ-FS 1981:201) försöksvis anordnad som en särskild studieväg inom med s. k. jämkad timplan. Försöksverksamheten får anordnas på mellan- och högstadium i , och . Sedan början av /82 bedrivs utbildningen vid i med dansutbildningen förlagd till . I och har utbildningen ännu inte startat. Fr. o. m. /83 bedrivs jämlikt regeringens förordning (SÖ-FS 1982:152) vid sistnämnda skola i yrkesutbildning av dansare i form av en tvåårig specialkurs inom gymnasieskolan. Den gymnasiala dansutbildningen avses bli lokaliserad endast till . anordnades såväl den förberedande dansutbildningen som den egentliga yrkesutbildningen av dansare vid vissa institutionsteatrar, Operan i , i och . På åldersstadium sammanfördes eleverna i i särskilda klasser, varigenom de kunde få ett gemensamt med hänsyn till dansutbildningen på sen eftermiddagstid tillrättalagt schema med viss befrielse i bl. a. gymnastik och fritt valt arbete. I låg dessa klasser först i och senare i . Dansutbildningen vid Operan avvecklas successivt under den nya utbildningens uppbyggnad och upphör helt . Efter framställning av rektor vid Norra Latins gymnasium medgav () genom beslut , dnr 2450/65, att statlig studiehjälp i form av resetillägg kunde få utgå till elever i , om de dessutom erhöll dansundervisning i Operans balettskola eller vid . Liknande beslut fattade CSN och efter en framställning från rektor vid Operans balettskola. CSN har således genom tre olika beslut tillerkänt danselever i rätt till resetillägg enligt samma grunder som gäller för elever i gymnasieskolan. Varken i den statliga dansarutredningen (Ds U 1976:8) eller i den proposition som legat till grund för beslut om den nya dansutbildningen har man behandlat frågan om statligt stöd i fråga om reseoch inackorderingstillägg liknande det som jämlikt studiestödslagen och studiestödsförordningen utgår till elever i gymnasieskolan, där elever ofta måste hänvisas till skola utanför hemorten. Från huvudprincipen att inte ge inackorderingstillägg till grundskoleelever finns endast ett undantag och det gäller utlandssvenska elever i årskurserna 6-9. Det förhållandet, att den förberedande dansutbildningen lokaliseras till högst tre orter och att utbildningen enligt regeringens förordning har hela riket till elevområde, gör dock att man bör pröva frågan om särbestämmelser rörande studiestödet till elever i den förberedande dansutbildningen. Att frågan härom inte väckts på utredningsstadiet kan ha sin förklaring i att beviljat resetillägg till danselever i enligt den gamla ordningen och att man utgått från att detta skulle gälla även den nya utbildningen. Vad som principiellt skiljer den nya utbildningen enligt gällande förordning för den pågående försöksverksamheten från den gamla är att dansutbildningen numera ligger inom ram och är att betrakta som en studieväg inom densamma. Härtill kommer att , med hänvisning till ett utskottsuttalande, fastslagit att enhetsskoleprincipen innebär att den obligatoriska barn- och ungdomsundervisningen sammanhålles i ett sammangjutet organiskt skolsystem, där varje uppväxande individ, oberoende av bostadsort och av föräldrarnas sociala och ekonomiska ställning, i en på bästa sätt tillrättalagd studiegång får, där så påkallas med det allmännas stöd, den utbildning, för vilken hans begåvning, krafter och anlag gör honom lämpad. (Särsk. utsk. Denna princip är ett av fundamenten beslut om införande. Vad som är unikt för dansarutbildningen som yrkesutbildning är att den har ett obligatoriskt förstadium och att detta ligger i . Det förhållandet gör att de förpliktelser från samhället sida som ligger i det ovan citerade uttalandet om jämlikhet, oberoendet av bostadsort och föräldrarnas ekonomiska och sociala ställning, borde omfatta dansutbildningen som enligt regeringens förordning har hela riket som upptagningsområde. Att döma av rekryteringen till den nya dansutbildningen , sedan den upprättades i , kommer det ekonomiska stöd från det allmännas sida, som det här kan bli fråga om, att bli av relativt ringa omfattning. Utbildningens unika struktur innebär också att liknande krav från andra studievägar knappast heller kommer i fråga. Det som aktualiseras är resetillägg för dagliga resor samt inackorderingstillägg med därtill hörande hemresetillägg. Det övervägande antalet elever är hemmahörande i Stor-Stöckholm. Resekostnaden för dessa begränsas till . ersätter sina egna elever om de bor på ett visst minsta avstånd från den grundskola till vilken de hänvisats. kranskommuner ersätter i regel kostnaden för för de elever som hänvisats till grundskola i , men det finns inget som binder kommunerna vid ett sådant åtagande. Beslut härom beror sålunda på den enskilda kommunens välvilja. Elever boende utom utgörs f. n. dels av dagliga resande utom SL-området, tre elever från med en årlig resekostnad av . och en från , dels av inackorderade. För den sistnämnda gruppen belöper sig kostnaden för inackordering och hemresor till långt . Fem elever är inackorderade, (från , , , och ) varav en elev tillhör mellanstadiet och fyra elever högstadiet. Detta gäller fyra klasser (årskurser) av sammanlagt sex vid fullt utbyggd organisation i . På avses motsvarande organisation tillkomma i och . Enligt uppgift har i skrivelse till CSN gjort en förfrågan om inackorderingstillägg kan utgå till elever i inom den nya dansutbildningen. I sitt svar på denna skrivelse säger att inackorderingstillägg liksom resetillägg endast kan utgå för gymnasiala studier enligt de bestämmelser som finns i studiestödslagen och studiestödsförordningen, vilka fastställts av riksdag respektive regering. säger sig ha medgivit resetillägg och inackorderingstillägg till elever i som var elever i balettelevskolan. Nämnden konstaterar att det dock inte finns något författningsstöd för ett sådant beslut. CSN avslutar sin skrivelse med följande uttalanden: CSN är positiv till den estetiska utbildning som eleverna bedriver före gymnasiala studier. Nämnden anser dock att dessa merkostnader för resor och inackorderingstillägg bör täckas av andra medel än studiehjälp. CSN finner inte att det finns någon grund att fortsättningsvis bevilja studiehjälp till elever i som jämte grundskolestudierna deltar i balettklasser eller någon annan form av specialundervisning. När nämnden säger, att merkostnader för resor och inackorderingstillägg bör täckas av andra medel än studiehjälp är det oklart, om den därmed åsyftar andra former av statliga bidrag, kommunala åtaganden eller att det skall ankomma på föräldrarna att svara för dessa kostnader. Mot bakgrund av den av uttalade principen om rätten till utbildning oberoende av bostadsort och föräldrarnas sociala och ekonomiska ställning - och där så påkallas med det allmännas stöd - syns ett statligt åtagande ligga närmast till hands. Om det inte kan komma till stånd en ändring av gällande författningar som garanterar skäliga bidrag från statens sida riskerar man att rekryteringen till den förberedande dansutbildningen får en regionalt sett alltför snäv begränsning, vilket skulle strida mot dansarutredningens intentioner och riksdagsbeslutets anda. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen föranstaltar om sådan ändring eller komplettering av studiestödsförordningen att det i motionen anförda syftet kan uppnås.