mot · G6021387 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83:1387 har den dominerande delen av den yrkesinriktade utbildningen varit lokaliserad till gymnasieskolan. Här och var i landet finns det emellertid exempel på yrkesutbildning som helt eller delvis är förlagd till företag, t. ex. hantverksutbildning, lärlingsutbildning och verkstadsskolor. Som exempel kan man nämna verkstadsskolan i och hantverksutbildningen i . För en utökning av den företagsförlagda utbildningen kan anföras flera skäl. Ett är de positiva erfarenheterna som utbildningen har gett, omvittnad av både kommuner, företag, lärare och elever. Ett annat skäl är att en företagsförlagd utbildning på ett naturligt sätt tillhandahåller en autentisk arbetsmiljö som är realistisk på ett sätt som kanske inte alltid kan vara fallet i gymnasieskolan och därför kan ge eleverna direkt erfarenhet av inslag som bara en verklig och inte tillskapad arbetsmiljö kan ge - kontakten med arbetskamrater i olika åldrar, av facklig verksamhet, av regler skrivna och oskrivna, som präglar arbetslivet. Ännu ett skäl som kan åberopas för en utökning av en del av gymnasieutbildningen till företag och verkstäder än den samverkan kommun, skola, företag och arbetsplats emellan som i sig har ett värde därigenom att det innebär ett brobyggande mellan skola och arbetsliv. Ytterligare en fördel kan nämnas: genom att en stor del av undervisningsmaterialet, maskiner etc., mestadels finns tillgängligt blir etableringen billigare och anpassningen efter behovet och efterfrågan större. Intentionen med denna motion är alltså att peka på en otillräckligt utnyttjad pedagogisk resurs av stort värde som latent finns tillgänglig och kräver en förhållandevis blygsam anpassning hos och gentemot skilda parter för att praktiskt kunna utnyttjas. fick man upp ögonen för att hantverksutbildningen höll på att försvinna i många yrken. Det var bakgrunden till beslutet att 3000 lärlingsplatser skulle läggas ut i olika hantverk. Beträffande lärlingsutbildningen, som bedrivits med framgångsrika försök, så finns den ju numera över hela landet. Att dessa platser nu utökas är en god fortsättning på denna utvecklingslinje. Lönen för en lärlingsplats har gjort att lärlingsplatserna har begränsats till större företag. Därigenom har småföretagare och hantverkare inte kunnat utnyttjas i tillräcklig utsträckning. I den situationen var det naturligt för oss att aktualisera hantverkslinjer i gymnasieskolans regi med den teoretiska undervisningen förlagd till skolan, den praktiska hos olika hantverkare. Genom detta arrangemang kunde en outnyttjad sektor av näringslivet, småföretagarna, bli tillgänglig som en pedagogisk resurs. Man är då elev och inte anställd. Med hänsyn till de positiva erfarenheter som verkstadsskolor inom olika företag har gett är det berättigat att ställa frågan om inte behovet av gymnasial yrkesutbildning inom vissa områden i större utsträckning än kunde förläggas till t. ex. verkstadsskolor. En uppenbar fördel som är värd att framhålla i det här sammanhanget är att ett företag rimligen har större möjligheter att hålla sig å jour med utvecklingen i fråga om maskiner, datorer, arbetsprocesser etc., än en skola som under samma tak skall tillgodose utbildningen inom olika yrken. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utökning av antalet platser förlagda till företag etc., med avsikt att för hantverks-, lärlings- och verkstadsutbildning ta till vara den outnyttjade utbildningskapaciteten som här finns.