mot · G702166 · 1983-11-22 00:00:00 — Motion 1983/84:166 m. fl. Förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /84 (prop. 1983/84:25) Förslagen i tilläggsbudgeten på försvarsdepartementets område rör i huvudsak förstärkningarna inom marinen när det gäller ubåtsjakt. Föredragande statsrådet hänvisar till och dess förslag till åtgärder för förbättringar av ubåtsskyddet. Det innebär, utöver en hel del omplaneringar och överförande av resurser från andra områden, också en direkt anslagsökning till det militära försvaret med 250 milj. kr. under innevarande försvarsbeslutsperiod. Försvarsministern biträder detta och det är därmed också regeringens förslag. Vpk har alltid hävdat att säkerhetspolitik inte enkelt försämras eller förbättras genom några miljoner mindre eller mera till det militära försvaret. Men det är så den säkerhetspolitiska och därmed den försvarspolitiska debatten ofta förs i vårt land. Genom ubåtskränkningar , har den typen av debatt fått än större genomslagskraft, och vi kan nu på fullt allvar få höra uttalanden och läsa utsagor, som vill göra nationella oberoende avhängigt av om marinen får de miljoner föreslagit. Det är naturligtvis inte på det sättet. Det internationella läget har skärpts. och står i ökande konfrontation med varandra. Det innebär att trycket i gränsområdena mellan dessa båda stormakter ökar. Det gäller inte minst det nordiska området och därmed . Den militära uppladdningen på båda sidor om vårt land leder till ökade aktiviteter, spaning, underrättelseverksamhet och därmed ökat tryck på svenskt territorium i form av gränskränkningar och andra aktioner. kan aldrig militärt upptäcka, avvisa och stoppa alla sådana företag. En skärpning av den alliansfria linjen, ökad trovärdighet inför båda stormakterna när det gäller vilja att förbli neutralt i händelse av konflikter, en självständig, nationell försvarsmakt och en vapenanskaffning till den utan bindningar åt något håll är viktigare komponenter än några miljoner hit eller dit i militära anslag. Tyvärr finns det mycket i de senaste årens svenska säkerhets- och försvarspolitik, som arbetat i direkt motsatt riktning. De borgerliga regeringsåren innehöll flera uppseendeväckande uttalanden, militära kontakter med NATO och ökat samarbete på det militärindustriella området. Det har fått sitt klaraste uttryck i , där gått in i en direkt samproduktion med de ledande NATO-statema med som viktigaste partner. Den socialdemokratiska regeringen har inte på ett avgörande sätt markerat någon ny inriktning av denna politik. De svenska farvattnen har upprepade gånger kränkts av främmande ubåtar. I ett fall, Gåsöfjärden, har det klart avslöjats att det var en sovjetisk ubåt. I , , pekar alla indikationer på att det också här rörde sig om sovjetiska ubåtar. Vpk har i båda dessa fall ställt sig bakom resp. regeringars protester och slutsatser. I fallet finns det frågetecken som inte på ett tillfredsställande sätt har förklarats i . ÖB:s rapport om kränkningar är vag och har trots framstötar från moderata samlingspartiet inte gått så långt som till att utpeka som kränkande makt. Klart är emellertid att den svenska marinen trots inte föraktliga anslag, aktuella summor framgår i den här föreliggande propositionen, inte varit i stånd att vare sig upptäcka, lokalisera eller bekämpa kränkande ubåtar. Detta är ett klart underbetyg som inte enbart kan förklaras med att anslagen inte varit tillräckliga. Det är vpk:s uppfattning att det behövs en skärpning och en förbättring av de resurser och den organisation som skall svara för övervakning och kontroll av våra skärgårdar så att främmande makters enheter inte kan uppträda på det sätt som varit fallet. Men det är också partiets uppfattning att detta väl låter sig göra inom den vida ram som de stora militära anslagen ger. Vpk går därför emot de extra anslag till marinen som föreslagit och regeringen godkänt. Det är utan tvivel så att marinen fått minskade anslag, framför allt beroende på de stora kostnader som flygvapnet dragit på det svenska försvaret. Detta bör och kan rättas till genom att minska på flygvapnet. Men det räcker inte med enbart militära åtgärder. Vpk har på ett tidigt stadium i ubåtsaffären dragit fram vikten av att bibehålla en levande skärgård i . Den svenska kustlinjen är , de stora öarna inräknade. Det finns inga som helst ekonomiska eller mänskliga resurser att täcka den med militär övervakning. Men en bofast skärgårdsbefolkning, en upprustning av tullens, lotsväsendets och resurser, i stället för som en nedrustnings- och indragningspolitik, skulle på ett avgörande sätt förbättra övervakningen och förkorta insatstiden för militära förband. Det är en bättre väg att gå än att pytsa ut ytterligare miljoner till marinen, som inte visat att de använt vad de fått på ett effektivt sätt. ÖB:s förslag om ett marint hemvärn, som framförts i andra sammanhang, ligger väl i linje med vpk:s idéer om levande skärgårdar. bör i detta sammanhang uttala sig för en översyn av bevakningen i skärgårdarna i enlighet med vpk:s förslag. Med hänvisning till det framförda yrkas 1. att med ändring av proposition 1983/84:25, Bilaga 2, beslutar att avslå förslaget att till Marinförband: Ledning och förbandsverksamhet på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /84 anvisa ett förslagsanslag av , 2. att med ändring av proposition 1983/84:25, Bilaga 2, beslutar att avslå förslaget att till Marinförband: Materielanskaffning på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /84 anvisa ett förslagsanslag av , 3. att med ändring av proposition 1983/84:25, Bilaga 2, beslutar att uttala att en levande skärgård, i enlighet med vad som framförs i motionen, är den största resursen när det gäller att skärpa övervakningen av de svenska farvattnen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)