mot · G602403 · 1983-01-18 00:00:00 — och i Sysselsättningsläget i Si, hur blå september står över skog som börjar glöda (ekelundskt så hjärtat svider) Sundet blått, den gabrielska tonnyans vi lärt att älska, medan fågelsträcken glider över allt det vallmoröda över hylleträdens snår, här tänds alltid nya tider, inget mig det nöjet råne, som en del av postogrammets skildring av - ! en seren exteriör, som tycks trotsa minnesdammets alltid grånande kulör, tycks, ja. I en sned reflex Sundet. måne fuktigskimrande konvex. jet i rymden sträcks punktligt över två kubistiska komplex. I de verserna ur en dikt om sitt första möte med har lyckats skildra några av landskapets mest framträdande karaktärsdrag, landskapet där det alltid tänds nya tider. och framför allt har också på grund av den bördiga åkerjorden och det näringspolitiskt gynnsamma läget kunnat erbjuda sin befolkning osedvanligt gynnsamma villkor. var länge så attraktiv att den för bara höll på att bli en s. k. överhettad region. Detta medförde att många fortfarande tycks leva i den föreställningen att klarat sig från de kriser på arbetsmarknaden och i näringslivet som genom den internationella ekonomiska krisen numera är alltför välkända i hela . Så är det tyvärr inte. Klimatet och åkerjorden är densamma, men jordarna måste ständigt skyddas mot både naturens egna och människans angrepp. Några av länets tidigare basindustrier, varv och teko, har mer eller mindre totalt måst avvecklas på grund av den internationella konkurrensen, och arbetslösheten är därför hög. Den ena järnvägen efter den andra läggs ner, och möjligheterna att lätt nå blir allt färre och sämre för att nämna några exempel. Men trots en besvärlig situation har fortfarande i sig unika möjligheter. Vi har ett bra geografiskt läge, yrkeskunnig arbetskraft, goda utbildningsmöjligheter, möjlighet till goda kommunikationer m. m. Strukturförändringar måste vi acceptera, men arbeta för att de negativa verkningarna begränsas genom framför allt en aktiv näringspolitik kombinerad med arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det är av största vikt att skapa flera arbetstillfällen i utvecklingsbara branscher och företag med egen livskraft. är detta det enda sättet att få tryggare arbetsmarknad och få fart på regionens näringsliv. Några förslag i den riktningen är: - Ökade insatser för att stärka regionens utbildnings- och forskningsresurser. - Ökat samarbete högskola/universitet och näringsliv/arbetsmarknad. - Ny statlig verksamhet bör lokaliseras även till och befintlig sådan bevaras. Att förlägga ett energiteknologiskt centrum till regionen hade av flera olika skäl varit mycket lämpligt. - Tidigareanläggning av planerade statliga och kommunala byggnationer bör övervägas, liksom ytterligare insatser för upprustning av järnvägar och vägar. Vi vill parentetiskt nämna att vi anser att en allmän förutsättning är att det skapas gynnsammare klimat för de mindre och medelstora företagen, att insatserna för att ge alla ungdomar möjlighet till arbete måste fortsätta och att bidrag till skyddat arbete eller till anpassning av arbetsplatser för handikappade är viktiga inslag i aktiv arbetsmarknadspolitik. Arbetskraftsefterfrågan i M-län har varit extremt svag. Den öppna arbetslösheten sjönk dock något med hjälp av omfattande arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Nedanstående uppgifter är hämtade från länsarbetsnämnden i M-län. Vid det senaste var sammanlagt 12 100 personer sysselsatta genom skilda slag av arbetsmarknadspolitiska åtgärder. noterades 17 750 öppet arbetslösa. saknade således nära 30 000 personer reguljärt arbete i länet. Det innebär att om skulle ha en sysselsättningssitua tion som motsvarar läget för exempelvis skulle den öppna arbetsmarknaden ha behövt ett tillskott av drygt 12 000 varaktiga arbetsplatser. Enligt arbetskraftsundersökningar minskade antalet personer som ingår i arbetskraften i med 1 700 under de tre första kvartalen 1982 jämfört med . Någon liknande tendens kan inte iakttas i riket som helhet. Tvärtom, i hela riket ökade arbetskraften med 25 000, samtliga kvinnor. med att den öppna arbetslösheten på grund av olika arbetsmarknadsinsatser har utvecklats relativt gynnsamt fortsätter långtidsarbetslösheten att växa stadigt. Vid det senaste hade 8 250 arbetslösa varit utan arbete . De långtidsarbetslösa har därmed blivit 1 400 fler som antalet korttidsarbetslösa minskat med ca 4 000 . Uppgången i långtidsarbetslösheten sker mer än dubbelt så snabbt bland ungdomar som bland samtliga åldersgrupper sammantagna. Drygt 2 000 personer väntas bli avskedade från sina nuvarande anställningar . Avskedandena sker till följd av tidigare anmälda uppsägningsvarsel och berör personal inom företrädesvis industrin. Flertalet avskedanden väntas - direkt och indirekt leda till arbetslöshet. SCB:s arbetskraftsundersökningar antyder att arbetskraftsutbudet har stagnerat i länet under innevarande år. bedömer att en fortsatt anpassning av utbudet efter arbetsmarknadsläget leder till att länets arbetskraft blir antalsmässigt oförändrad . De ökande arbetsmarknadspolitiska insatserna har till större delen omfattat åtgärder som är avsedda för unga arbetslösa. Denna inriktning har utfallit väl och fått avsedd effekt. minskade antalet arbetslösa ungdomar med nära 3 000. ökade antalet ungdomar som sysselsattes i beredskapsarbete med 3 000. Men är det trots dessa satsningar ungdomarna som har den besvärligaste situationen. Vi måste få bukt med ungdomsarbetslösheten, som utgör ett av samhällets största problem, både socialt och mänskligt. De borgerliga regeringarna - i synnerhet mittenregeringen - genomförde betydande reformer på detta område som alla syftade till att underlätta för ungdomar att dels fortsätta i skolan på högskoleutbildning, dels komma in på arbetsmarknaden. Denna politik måste fortsätta. Som exempel kan nämnas att ett avtal om ungdomsplatser för 18-19åringar mellan arbetsmarknadens parter och staten borde ha varit klart . Regeringen borde här ha kunnat agera kraftfullare. I hela ligger arbetslösheten nära en 4-procentig nivå. Den särklassigt högsta tonårsarbetslösheten finns i . Mer än var tionde (11,) tonåring i åldern har inget jobb. Bland samtliga länets tonåringar var motsvarande andel . Invandrararbetslösheten är koncentrerad till . Där fanns drygt 1 500 arbetslösa invandrare, vilket innebär att arbetslösheten är mer än dubbelt så hög bland invandrarna som bland svenskarna i . svarar för den högsta kvinnoarbetslösheten i länet - att jämföra med för hela länet. Även och har kvinnoarbetslöshet. bedömer att antalet öppet arbetslösa kommer att ligga omkring 18 000 personer samt därefter öka successivt till ca 20 500 personer . En eventuell konjunkturuppgång kan tidigast få positiva effekter på sysselsättningen , bl. a. beroende på överkapacitet inom stora delar av regionens näringsliv. Något lönsamt som vi skulle kunna satsa på i vårt land är att rusta upp delar av järnvägarna. En satsning på dessa skulle ge enorma sysselsättningseffekter, reducera vårt stora oljeberoende som det positivt påverkar vår miljö. Om vi inriktar vårt energisparande på transportsektorn i stället för bostadssektorn kan vi få ut upp till fem gånger så mycket för energisparpengarna. Tillverkning av järnvägsmaterial är en av de mest expanderande branscherna i världen. Även är synnerligen väl rustat i detta avseende. Vi har i landet både råvaror och en välutvecklad tillverkningsindustri inom järnvägssektorn. Vi är också framgångsrika internationellt och exporterar el-lok, spårvagnar m. m. Ett svenskt lok är till tillverkat av svenska delar. Grovt räknat sysselsätter järnvägsindustrin 10 000 personer och omsätter . Vi menar alltså att det finns både näringspolitiska, energipolitiska och trafikpolitiska skäl att behålla och förbättra dagens järnvägsnät. Den ökade satsningen på kollektivtrafik genom det nybildade länstrafikbolaget är mycket viktig för hela regionen. Härigenom underlättas den pendling som sannolikt kommer att bli nödvändig för att minska arbetslösheten på särskilt drabbade orter. Satsningen på de s. k. Pågatågen - ASEA:s XlO-set - är en väg som vi bör fortsätta på. En effektiv och rationell kollektivtrafik är en förutsättning för regionens utveckling. Förnyelsen och upprustningen ger därtill ökad sysselsättning såväl inom som utom länet. Det är därför en viktig investering för framtiden som helhjärtat stöder. Vi anser därför att en del av de nedlagda men icke upprivna järnvägarna i kan och bör rustas upp. För den närmaste framtiden bör följande gälla: : utredning bör företas med sikte på att persontrafiken återupptas. : persontrafik bör återinföras. Resultatet av ersättningstrafik med buss på visar att det ej finns något acceptabelt alternativ till tåget. Banan bör därför upprustas med att nedläggningsplanerna för omprövas. Linjen bör elektrifieras. Vidare bör förbindelserna mellan de två förbättras. Om satsning genomförs på järnvägen frigörs bussar till andra för bussar lämpliga trafiksträckor. Mindre orter som endast har bussförbindelse med tätorten en gång , en klart otillfredsställande situation, kan t. ex. få fler förbindelser. Länstrafikbolagen bör överta ansvaret för lokaltrafiken på järnvägen. Såväl regionalkort som länskort bör vara giltiga både på järnväg och buss. Pendlare som åker över länsgränsen måste ha två länskort. Förhandlingar bör upptas för att åstadkomma en bättre lösning. är enda internationella flygplats. Med tanke på dess kapacitet och det stora befolkningsunderlaget måste det vara möjligt att utnyttja i högre grad för internationellt flyg. Det skulle också med säkerhet vara av stor betydelse för regionens företag om internationella kunder - nästan undantagslöst flygburna- kunde nå regionen direkt från de stora europeiska flygplatserna i stället för att behöva ödsla mycken tid på färje- eller osäker pendeltransport till och obekväm väntetid där. Vi anser därför att direktlinjer från till , och bör eftersträvas. Fasta förbindelser över har diskuterats . Ovissheten om en sådan skall komma till stånd och var den i så fall skall lokaliseras har bundit och försvårat kommunernas planering alltför . Vi anser att frågan om förbindelser över skall avgöras på riksnivå. Det är mycket viktigt att regering och riksdag mycket snart fattar beslut i frågan, så att kommunerna kan få klarhet i villkoren för sin fortsatta planering. Nya alternativ har växt fram och är nu under utredning. Dessa alternativ är en tågfärja och . Även dessa alternativ måste tas med i den totala bedömningen om Öresundsförbindelsemas utformning. I likhet med flera av de övriga riksdagspartierna råder det delade meningar inom om ett eventuellt byggande av en . Hur beslutet blir i brofrågan - och i synnerhet om beslutet dröjer - måste investeringar göras för att förbättra såväl den spårbundna som bilburna godsoch passagerartrafiken. är trafiksituationen över mycket otillfredsställande. I ett jordbrukslandskap som är det speciellt viktigt att uppmärksamma de miljöproblem som hänger samman med jordbruk. Inom jordbruket används mycket stora mängder kemiska ämnen mångdubbelt mer än inom skogsbruket. Skall man lyckas åstadkomma någon betydande minskning av kemikalieanvändningen måste man angripa den förbrukning som sker inom jordbruket. vill lägga avgift på kemikalieanvändningen för att därigenom minska användningen och skapa resurser till en satsning på alternativ. En väsentlig del av kemikalieanvändningen beror på bristande kunskap om hantering och dosering. Samhället bör därför satsa på information till lantbrukarna om användning av gödsel- och bekämpningsmedel. Detta är till nytta för såväl lantbrukarnas ekonomi som för vår miljö. Hur stora insatser vi än gör på den svenska sidan av hjälper det inte om inte motsvarande ambition finns på den danska sidan. Regeringen bör därför söka föra överläggningar med danska staten i syfte att få till stånd en förbättrad rening av avloppsutsläppen även längs den danska kusten vid . Övergödsling skadar havsområden, sjöar, vattendrag och grundvatten, bl. a. är i farozonen. är största sjö. Den utgör ett dominerande inslag i landskapsbilden i . Från de mera tättbebyggda områdena i västra söker sig många till Ringsjöbygden för rekreation och friluftsliv, för båtsport, friluftsfiske och bad. Flera yrkesfiskare är verksamma i . Sjön används som vattentäkt för bl. Vid sjön finns flera områden av stort värde för naturvården. vattenkvalitet har försämrats kraftigt till följd av övergödsling. Algblomning förekommer ymnigt. Fiskebeståndet har ändrats till det sämre, och fångsterna har gått ned kraftigt. Vattenförsämringen har fortgått även efter det att väl fungerande reningsverk installerats i och . På M-länsstyrelsens initiativ bildades med företrädare också för Eslövs, , och Höörs kommuner. Genom kommitténs försorg har undersökningar av tillstånd bedrivits. har de limnologiska institutionerna i och utgivit en slutrapport från dessa undersökningar. I rapporten konstateras bl. a. att tillförseln av växtnäring, framför allt fosfater i gödningsmedlen, är förödande för vattenkvaliteten. Till detta kommer näring från de lager som genom tiderna byggts upp på bottnarna. För att över huvud taget kunna förbättra vattenkvaliteten måste, enligt forskarrapporten, i första hand tillförseln av näringsämnen från jordbruksmarken kring sjön och dess tillflöden kraftigt minskas. Först när sådana åtgärder vidtagits och givit effekt är det möjligt att påbörja sanering av sjöns bottnar. Detta medför att tidsperspektivet blir långt och kostnaderna avsevärda. Vi anser att stora betydelse för fiske, vattenförsörjning, friluftsliv och rekreation motiverar kraftfulla satsningar för att rädda den. Ett långsiktigt handlingsprogram bör upprättas. Ett första led i detta blir åtgärder för att drastiskt minska tillförseln av växtnäring från jordbruksmarken kring sjön och dess tillflöden. Försök i full skala bör sättas i gång inom något av delflodsområdena med målsättning att pröva om odlingstekniken kan styras så att läckaget av växtnäring från den odlade marken nedbringas. Försöken måste ske med aktiv medverkan av dem som brukar marken och med deras organisationer och läggas upp så att erfarenheterna kan utnyttjas inte bara för hela utan också för andra sjöar. Inslaget av försök med stor räckvidd motiverar enligt vår mening ett kraftfullt statligt stöd. Vi anser således att åtgärder vidtas för att rädda . Räddandet av kan bli ett försöksobjekt för åtgärder mot övergödsling. i M-län bör få i uppdrag att vidta snabba åtgärder för att rädda . Till den traditionella skånska landskapsbilden hör alléer, trädridåer och dungar, och vi bör göra allt för att bevara dem. Dess värre har många alléer och trädridåer försvunnit , och fler hotas. Detta medför inte bara en direkt försämring av landskapsmiljön utan har också förorsakat jordflykt och bidragit till trafikkaoset . Regeringen bör därför uppdra åt de regionala organen att studera möjligheter av ytterligare trädplantering. En kvalitativt högtstående forskning och högskoleutbildning är av vital betydelse för ekonomisk och social utveckling. grundforskning är central. Den skall ge vetande, ompröva teorier och föra forskningsfronten framåt. Liksom bör statliga myndigheter initiera och finansiera forsknings- och utbildningsarbete inom sina resp. områden. Högskolans forskningsresurser bör i större utsträckning kunna utnyttjas av kommuner, företag och organisationer. En viktig resurs för näringslivet i regionen är . Industrier med stark anknytning till forskning har visat sig vara framgångsrika i . Utvecklingen inom bioteknikens område har som bekant gått mycket snabbt. Inom industrin kommer biotekniken att betyda mycket för en effektivare resursanvändning - kanske framför allt inom livsmedelsindustrin. Tekniska högskolan i har bedrivit en långt framskriden forskning på det här området. Vi vill peka på möjligheterna att bygga upp en s. k. science-park för produktutveckling. Den egentliga industriproduktionen kan - när utvecklingsarbetet är avslutat - förläggas till några mindre orter i regionen. Vi vill i detta sammanhang peka på den typ av samverkan som vuxit fram mellan kommun och . har utlokaliserat en del av sin verksamhet till för att härigenom underlätta kontakterna mellan kommunen, näringslivet och forskningsresurser. Trots att denna verksamhet bara pågått under drygt kan man redan se positiva effekter för kommunens näringsliv. Denna typ av samarbete är det första i sitt slag i och bör mana till efterföljd - inte minst bland kommunerna i M-län. Data- och elektronforskningen är en annan mycket viktig forskningsgren. Utvecklingen har ju minst sagt varit galopperande . Efterfrågan på datautbildning är stor från näringslivets sida. En tillbyggnad på tekniska högskolans s. k. E-hus är nödvändig för att vi skall hinna med i den snabba utvecklingen på detta område. Ytterligare insatser krävs för forskning, utveckling och demonstration av ny teknik för energianvändning. Viktiga inslag i forskningsprogrammet är också att påskynda ny energibesparande teknik. Ett utvecklat forskningssamarbete mellan och näringslivet i regionen har kommit i gång och bör uppmuntras och stödjas. har åkerjord av allra högsta kvalitet. Den hör till världens allra bördigaste. Åkerjorden är länets stora naturtillgång och en stor produktionsresurs. Den kan skövlas för kortsiktig eller bevaras åt framtiden. Att värna om åkerjorden är en riksangelägenhet. Man skulle t. o. m. kunna säga att det är en global angelägenhet. vill därför styra bostadsbebyggelse och etablering av industriverksamhet till områden med sämre jordkvalitet. vill utnyttja den bebyggda marken bättre. Detta kan ske genom att bättre utnyttja avrivna områden i centrala stadskärnor genom förtätning i befintliga glest bebyggda villa- eller hyreskvarter. Genom bättre planering av industriområden kan också mycket vinnas. Recepten kan variera från kommun till kommun, men strävan att minimera markkonsumtionen är gemensam. Befintliga kommungränser och länsgräns får ej hindra en rationell planering. Ett betydande markproblem är erosionerna vid stränderna vid . försvinner strandmark längs den skånska sydkusten, och hus hotar att rasa i havet. Problemet är känt även i andra länder. Vi förordar att det görs en sammanställning av den forskning som finns på området även Genom en sådan bör de kommuner som drabbas kunna få uppslag till hur de skall kunna skydda sina stränder. Sammanställningen bör lämpligen kunna göras av . Den energipolitiska målsättningen är att trygga landets energiförsörjning och få fram sådana alternativ - främst inhemska och förnybara - som kan ersätta såväl kärnkraft som fossila bränslen. Vi anser att man på regional nivå måste göra insatser för att de nationella energipolitiska målen skall kunna förverkligas. I bebyggelseplaneringen bör detta vara ett övergripande mål så att slöseriet med energi undviks. Vår syn på att spara energi är en av orsakerna till att vi anser att vi måste satsa på kollektivtrafiken. Ett av de energipolitiska målen är att minska oljeberoende. Ett sätt att verka för detta är genom . Genom att använda gas till industrier och villauppvärmning minskas luftföroreningarna och ökas levnadstryggheten. Fler kommuner i länet liksom i övriga övergår från olje- till koleldning i fjärrvärmeanläggningar. Därigenom minskar oljeberoendet och leveranserna kan bli säkrare. Höga krav på rening måste ställas, så att övergång till koleldning inte innebär försämring av miljön. Samarbete mellan kommunerna vid nyanläggning kan innebära större enheter och därmed bättre möjligheter att utnyttja den bästa tillgängliga teknik för rening. Genom sådant samarbete kan även antalet enheter bli lägre vilket bör vara till fördel ur miljösynpunkt. Vi anser vidare att en kolhamn av flera olika skäl bör lokaliseras till . Likaså anser vi det rimligt att det nya placeras i den av nedläggningar drabbade kommun. har alltid haft en relativt stor trädgårdsnäring. brottas också denna bransch med väsentliga lönsamhetsbekymmer, bl. a. beroende på den allt dyrare oljan. Förutsättningarna för denna bransch måste noga undersökas. Det torde t. ex. vara både tekniskt och ekonomiskt möjligt att kunna utnyttja den spillvärme från kärnkraftverket i som går ut i för uppvärmning av skilda trädgårdsanläggningar. Man bör också överväga ytterligare bidrag för att stimulera övergången till andra energislag, t. ex. kolanvändning. livsmedelsindustri är mycket väsentlig för landets totala försörjning och utgör av landets kapacitet. Länets livsmedelsindustri är dessutom ytterst väsentlig för sysselsättningen. har vi haft ett antal lyckosamma företag i denna bransch såväl nationellt som internationellt. En vidare forskning för att ytterligare utveckla industrins möjligheter som bedrivs vid samt i måste livligt understödjas. Denna forskning har fått allt större problem bl. a. med lokalbrist i . bör därför anslå medel för att bygga etapp V vid Kemicentrum i . Biotekniken har framgångsrikt tillämpats inom bl. a. livsmedelssidan. Den snabba utvecklingen inom gentekniken håller på att öppna en lång rad ytterligare möjligheter. Här behövs som vi tidigare påpekat ett intimt samarbete mellan näringsliv och forskningsinstitutioner. Det behövs också ett utökat samarbete mellan skilda industriföretag. Vi vill som exempel nämna den satsning på bioteknik som Alfa och beslutade om genom det nybildade bolaget . Den internationella utvecklingen inom detta område går allt fortare. Det är därför av största vikt att får ytterligare kompetens såväl inom grundforskning som industriell utveckling på bioteknikens område. Från statsmakternas sida är det givetvis i första hand på universitetens område där insatser kan göras. Men samverkan mellan industriföretag av den typ vi nämnt bör också livligt understödjas. Ystads kommun är en av de kommuner som drabbats hårdast i M-län när det gäller ungdomsarbetslösheten. Vi vill därför att man överväger att bredda gymnasieutbildningen vid Ystads gymnasium, t. ex. genom en kemilinje på Österportsskolan och en idrottslinje med anknytning till handboll. Byggandet av kriminalvårdsanstalterna i och måste komma i gång. Projekteringstillstånd har lämnats för dessa anstalter. Det är viktigt att igångsättningstillstånd därefter snabbt lämnas. Vid seminstationen i har man resurser att exportera högklassig överskottssperma för mycket produktiva nötkreatur. Möjligheterna att utveckla denna export måste undersökas; detta kanske bl. a. i samarbete med SIDA som del av biståndsprojektet t. ex. till lämpliga stater i . Vi har i vår motion försökt teckna en bild av de problem som brottas med. Länet har stora svårigheter, det är sant, men vi har försökt komma med förslag och idéer - i stor och i smått - som visar att just denna landsända har möjligheter och förutsättningar. En kombination av gammalt och nytt bör kunna ge nytt liv och förhoppningar . är ett i miniatyr med ett bra klimat, bra geografiskt läge, nära till kontinenten och stora utlandsmarknader. ligger också bra till för att ta emot en ökande turistström. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs* att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande åtgärder för att minska verkningen av den höga arbetslösheten i regionen. () HANS () * Se även motionerna 1982/83:404-409.