mot · G6021973 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Persontrafiken på järnvägslinjen StockholmEskilstuna En förbättring av SJ:s persontrafik på banan EskilstunaSödertälje i form av snabbare tåg, ökad turtäthet och tidtabellsändringar som, framför allt , ökar möjligheten för arbetspendling med tåg, har länge varit ett starkt önskemål från och kommuner. Krav och förslag i denna riktning har ofta framförts också i motioner till . Motiven för dessa krav har med tiden blivit allt starkare i takt med den utveckling som ägt rum under det senaste årtiondet. Här kan som exempel nämnas utlokaliseringen av statliga verk till och att befolkningsökningen i kommun till stor del består av arbetspendlare mot och . Det bör också påpekas att den allvarliga försvagningen av arbetsmarknaden i gör att näringslivet på orten är i starkt behov av den stimulans som goda kommunikationer med skulle kunna innebära. Stagnation i näringslivet av den typ som inträffat i kan till viss del kompenseras genom tillgång till närliggande orters arbetsmarknader. När det gäller den andel av den förvärvsarbetande befolkningen som pendlar till orter utanför den egna kommunen har haft en utveckling som skiljer sig från exempelvis . Förklaringen till den i jämförelse med mycket kraftiga ökningen av utpendlingen från till torde stå att finna i den markanta skillnaden i trafikstandard på sträckan. Den kraftiga ökningen av antalet förvärvsarbetande kvinnor har också bidragit till att det blir svårare att flytta eftersom det förutsätter att ytterligare en person kan få likvärdigt arbete på den nya orten. Pendling för den arbetslöse familjemedlemmen framstår därför ofta som ett bättre alternativ än flyttning. Trafik-, miljö-, energi- och infrastrukturella skäl talar starkt för att denna fråga uppmärksammas av riksdag och regering. Som skäl för att det inte varit möjligt att vidta de förbättringar som krävts på har SJ anfört bristande kapacitet på sträckan SödertäljeStockholm och vid med för få spår och perronger. SJ har utrett utbyggnadsbehoven och redovisat förslag till en etappvis utbyggnad av spårkapaciteten. Av den framgår att utbyggnaden beräknas ta och någon verklig förbättring kan alltså inte förväntas förrän in . Dessutom har framförts farhågor för hur man skall 1 1982/83. klara att upprätthålla nuvarande trafik . I detta perspektiv finns det anledning att hysa allvarliga farhågor för vad som skall hända med trafiken på . Det är naturligtvis helt oacceptabelt att alla förbättringar där skulle anstå till 1990. Likaså vore det allvarligt om direkttrafiken skulle ifrågasättas. Om det blir nödvändigt att införa viss omstigning i så måste detta ske på ett sätt som inte förlänger restiden och medför andra stora olägenheter för de resande. Det finns då risk att resandefrekvensen minskar kraftigt och detta skulle kunna tas till intäkt för aatt ifrågasätta hela banans existens. Utbyggnaden av spårkapaciteten SödertäljeStockholm får alltså inte ske på ett sätt som motverkar den potentiella ökningen av resandeunderlaget för . Att hänvisa de resande till SL:s pendeltrafik för den sista eller första delen av sträckan vore en försämring som troligen skulle få sådan effekt. Det är heller inget lyckligt alternativ med hänsyn till att pendeltågstrafiken är hårt belastad. Vi menar att man i stället borde ge SJ i uppdrag att utreda hur man skulle kunna ansluta till eller utnyttja ledigkapaitet i andra SJ-tåg som kommer till via söderifrån. Detta skulle sannolikt också kunna möjliggöra tidtabelländringar som kunde tillgodose arbetspendlarnas krav på framför allt ett tåg som kommer till före kl. 8.00. bör SJ överväga möjligheten att utnyttja rälsbussen SträngnäsÅker för en pendel som ansluter SL:s pendel i . Detta skulle ge pendeltrafik till i . Under alla förhållanden bör den föreslagna nedläggningen av den spårbundna persontrafiken anstå och tågstopp vid Läggesta bibehållas tills man vet vilket resandeunderlag som kan komma ut av framtida förbättringar på . Den oacceptabelt långa restiden på beror av att banan är i ett skick som inte medger högre hastigheter. Här finns goda arbetsmarknadspolitiska skäl för investeringar som förbättrar banan. En annan möjlighet som diskuteras är att utnyttja banan för försök med utvecklandet av en ny vagnstyp som kan köras fortare även på sämre banunderlag. Eftersom det är ASEA i som bedriver detta utvecklingsarbete finns det goda geografiska skäl för en sådan lösning. Oavsett vilket alternativ som kan komma i fråga är det åtgärder som måste vidtas parallellt med utbyggnaden av spårkapaciteten SödertäljeStockholm, och inte förhalas i avvaktan på densamma. Ytterligare skäl för detta är den förlängning västerut mot som också diskuteras och som vidgar det regionala intresset för banans användbarhet avservärt. Med stöd av ovanstående hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande SJ :s persontrafik på banan . () ()