ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G6022059 · 1983-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till det anförda yrkar vi att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om arbetsmarknadspolitiska åtgärder för statsanställda. () () Arbetshjälpmedel åt handikappade inom lantbruket Många lantbrukare har skador och handikapp som direkt sammanhänger med tidigare jord- och skogsbruksarbete och är för sin fortsatta försörjning beroende av extraordinära anordningar. För att kunna göra anspråk på bidrag till dessa ofta kostnadskrävande åtgärder krävs ett medicinskt dokumenterat handikapp. En organisation för företagshälsovård inom lantbruket är under uppbyggnad i landet. Dock har endast ett fåtal län en fast organisation beroende på tillgängliga medel för verksamheten. Lantbrukshälsan arbetar för att lantbrukare successivt skall kunna anpassa sin arbetsmiljö så att skador skall kunna förebyggas. I budgetprositionen föreslår regeringen under bil. att bidragsgivningen till egenföretagare för arbetshjälpmedel åt handikappade egenföretagare skall snävas in. Av det delvis oklara resonemanget i propositionen framgår att arbetsmarknadsministern främst avser lantbrukare. Genom de nya snävare reglerna avser regeringen att spara 3 milj. kr. genom främst minskat stöd åt handikappade lantbrukare. Något förslag i konkret utformning föreläggs emellertid inte . Man begär i stället en fullmakt av att i kommande regleringsbrev detaljreglera förslaget. Detta kan inte accepteras. Ett så långtgående förslag med negativa konsekvenser för arbetshandikappade lantbrukare borde ha underställts för detaljprövning. I sak bör förslaget därtill avvisas. Det är anmärkningsvärt att arbetsmarknadsministern avser särbehandla lantbrukare och andra egenföretagare ur bidragssynpunkt. Med anledning härav hemställs att avvisar regeringens förslag i proposition 1982/83:100 om snävare regler för bidrag till arbetshjälpmedel åt handikappade lantbrukare och andra egenföretagare.
mot · G602206 · 1983-01-12 00:00:00 — Per och i fastighetsförvaltning Landets största realkapital utgörs av byggnader. Bostadsbeståndets återanskaffningsvärde kan uppskattas till . Intresset för förvaltning av detta realkapital har ökat , detta mot bakgrund av att bostadskonsumtionen motsvarar ca 1/5 av den totala privata konsumtionen och att bostadsförvaltningens andel av BNP är . Investeringsverksamheten inom bostadssektorn förändras f. n. snabbt till såväl volym som innehåll. Uppmärksamheten riktas mot uppgifterna att förvalta och förändra bostadsbeståndet. Förvaltningsverksamheten spelar således en stor roll i samhällsekonomin. Några samlade och heltäckande utbildningsvägar med inriktning på fastighets- och bostadsförvaltning finns inte i . Vi finner detta vara en stor brist. En organisatoriskt sammanhållen högskoleutbildning med inriktning mot fastighets- och bostadsförvaltning skulle leda till dels att fastighetsskötseln i vid mening förbättrades, dels att det skapades bättre möjligheter till forskning inom denna sektor. Behovet av fort- och vidareutbildning är stort. Det är därför viktigt att den föreslagna utbildningsverksamheten utformas så att redan yrkesverksam personal, på olika nivåer, kan delta i fort- och vidareutbildning. En utbildning av här föreslagen art har anknytning till flera olika och helt skilda utbildningsvägar i dagens högskola. En förläggning till en befintlig högskoleort är därför att föredra. Vi tror att en försöksverksamhet med fördel kan organiseras inom i . Vi finner därför att regeringen bör ge universitets- och högskoleämbetet i uppdrag att lägga fram förslag till en försöksverksamhet och utbildningsplan för högskoleutbildning för fastighets- och bostadsförvaltning. Med hänvisning till vad som anförts föreslår vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen föreslagits beträffande högskoleutbildning för fastighets- och bostadsförvaltning. PER () ()
mot · G6022064 · 1983-01-25 00:00:00 — Utbyggnad av väg 43 mellan och Trafikbelastningen blir ofta besvärande på vägar som inte genomgått nämnvärd ombyggnad och utgör hinder för näringslivets utveckling inom vissa områden. Vägar som genom sin sträckning över länsgränser berör väghållande myndigheter i flera distrikt blir tyvärr ofta föremål för olika bedömningar av berörda vägansvariga och kan av sådana orsaker hamna vid sidan om flerårsplaner. En sådan sträckning är väg 43 i och . Länsstyrelserna i de berörda länen har uttalat värdet av vägens snara utbyggnad. Projekteringsarbetet för vägens utbyggnad är enligt uppgift slutfört och kan igångsättas med kort varsel om särskilda medel anvisas. Då projektet i fråga skulle bidra till dels omedelbara sysselsättningseffekter, dels vara av stor betydelse för näringslivets utveckling i stora delar av bör särskilda medel för sysselsättningsskapande åtgärder anvisas. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av en snabb utbyggnad av .
mot · G6022066 · 1983-01-25 00:00:00 — och i Lönebidraget för anställda med arbetshandikapp Många personer med arbetshandikapp har tack vare lönebidraget kunnat beredas arbete på vanliga arbetsplatser, vilket är synnerligen betydelsefullt för dem. Inte minst i vårt län. , har många organisationer ställt upp och gett arbetstillfällen, t. ex. politiska organisationer, ideella organisationer, museer, och många andra. Emellertid har beslutat om försämrade villkor för organisationerna, vilket ytterst drabbar de många arbetshandikappade. ansåg detta felaktigt och reserverade sig mot beslut. Enligt årets budgetproposition ligger det tidigare beslutet fast. Dessutom vill regeringen försämra ytterligare genom att sätta tak för antalet lönebidragsplatser hos de allmännyttiga organisationerna. Mot bakgrund av det rådande arbetsmarknadsläget med ett stort antal arbetslösa handikappade och mot bakgrund av enhälliga uttalande är detta förvånande. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att de allmännyttiga organisationerna skall få full kostnadstäckning för de anställda med lönebidrag som anställdes före även efter , 2. att avslår regeringens förslag om tak för antalet lönebidragsplatser.
mot · G6022067 · 1983-01-25 00:00:00 — fick statskontoret i uppdrag att bl. a. klarlägga de ekonomiska förutsättningarna för SIPU:s anslagsfinansierade verksamhet. Föredraganden anmäler i budgetpropositionen, bil. 15. att statskontorets förslag - som inte inkommit när budgetpropositionen beslutades - bör ge anledning till ställningstagande beträffande vilka myndighetsuppgifter som i fortsättningen bör åvila SIPU och vilka effekter detta kan medföra för SlPUis myndighetsanslag. I ett annat avsnitt gällande samma anslagsfråga anmäls att den utredning om decentralisering av SIPU:s verksamhet som den tidigare regeringen satt i gång avbrutits, eftersom ställning bör tas till den fortsatta inriktningen och finansieringen av SIPU:s regionala verksamhet redan i förevarande sammanhang. förordas en närmare administrativ samordning med länsstyrelseorganisationen eller i vart fall anknytning. avseende SIPU och statskontorets ekonomiska utredning var från början kopplade till varandra. Försening i den förra kan således inte åberopas som skäl för ställningstagande, när statskontorets utredning ännu inte är klar. Därför bör också ställningstagandet till SIPU:s regionala organisation anstå tills ett samlat beslut är möjligt. Mot bakgrund av det anförda hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om SIPUrs regionala organisation. minab/gotab 1983 73576
mot · G6022068 · 1983-01-25 00:00:00 — 1982/83 2068-2077 Valet av ledamöter i 111 § instruktionen (1965:667) för arbetsmarknadsverket står det att utses på följande sätt: Ledamöter av styrelsen är en generaldirektör, som är styrelsens ordförande, en överdirektör, som är styrelsens vice ordförande, och elva andra ledamöter, som regeringen utser särskilt. Av de ledamöter, som regeringen utser särskilt, utses tre efter förslag av , tre efter förslag av i , två efter förslag av och en efter förslag av Centralorganisationen /SR. För ledamöterna inom varje sådan grupp utses i samma ordning lika många suppleanter som ledamöter. För var och en av de övriga ledamöter, som regeringen utser särskilt, finns en personlig suppleant. har en mängd viktiga uppgifter i det svenska samhället. Icke minst när sysselsättningsproblemen ökar och blir allt mer komplicerade och svårlösta vilar ett tungt ansvar på styrelsen. Politikerna har dock en stor del av ansvaret när det gäller att föra en sysselsättningsskapande politik. Ökar arbetslösheten, skjuter man skulden på politikerna. Det är emellertid märkligt att de politiska partierna - i demokratins - inte får vara med och ta ansvar för den roll som har i arbetsmarknadspolitiken. Av principiella och andra skäl bör några av ledamöterna vara parlamentariker. Styrelsen är till antalet stor . För att inte antalet skall öka ytterligare kunde antalet representanter för arbetsmarknadens parter i motsvarande grad minska. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande val av ledamöter i . 1 1982/83.
mot · G6022069 · 1983-01-25 00:00:00 — Bilaterala kontakter om jugoslavers rättigheter vid svenskt medborgarskap Den jugoslaviska lagen om ändring i komplettering av lagen om nationalisering av privata företag artikel 3 fjärde stycket föreskriver Jugoslavisk medborgare som får annat medborgarskap mister rätt att äga fast egendom i Federativa , som övergår i statens ägo. Undantag härav får beviljas endast av justitieminister. Detta innebär att de jugoslaver som får svenskt medborgarskap och befrias från jugoslaviskt medborgarskap mister bl. a. sin arvsrätt i och rätten till sin fasta egendom därstädes. Dessa människor är, när de mister sin arvsrätt och när konfiskering sker av deras egendom, redan svenska medborgare och borde då rätteligen åtnjuta det skydd som ett svenskt medborgarskap ger. Från jugoslaviskt håll har man i de bilaterala kontakterna hävdat att de flesta jugoslaver som söker svenskt medborgarskap egentligen vill ha kvar sitt jugoslaviska medborgarskap också. Min erfarenhet av kontakter med jugoslaviska invandrare i är att de flesta som sökt och erhållit svenskt medborgarskap önskar bli befriade från det jugoslaviska medborgarskapet. I många fall har detta inte beviljats av de jugoslaviska myndigheterna. Vissa svenska medborgare behåller därför sitt jugoslaviska medborgarskap av rädsla för att förlora ägodelar och arvsrätt i sitt gamla hemland. Andra som beviljats svenskt medborgarskap blir inte befriade från det jugoslaviska medborgarskapet trots egen önskan. Båda dessa kategorier får på detta vis dubbla medborgarskap vilket inte kan anses tillfredsställande. Mot bakgrund av vad jag ovan anfört bör kontakter tas med jugoslaviska myndigheter och överläggningar upptas i frågan. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att hos regeringen hemställer om att bilaterala kontakter tas mellan och i frågan om jugoslavers rättigheter vid svenskt medborgarskap.
mot · G602207 · 1983-01-11 00:00:00 — m. fl. Överförande till riksnätet av järnvägslinjen beslutade vid om en ny trafikpolitik. Beslutet innebar att man, när det gäller persontrafik, förde de banor och bandelar som tidigare tillhörde affärsnätet till det s. k. riksnätet. Övriga banor med persontrafik hamnade utanför, och dess existens skall bedömas och eventuella underskott skall också betalas av de lokala trafikhuvudmännen. Det är ett stort antal banor och bandelar som på detta sätt hamnar utanför riksnätet och som för persontrafiken har stor betydelse i de aktuella bygderna. ansåg att det var ett felaktigt beslut. Det borde i stället varit så att alla trafikerade banor förts till riksnätet. Järnvägen är en sådan bana som 1978 hamnade utanför riksnätet och vars framtida existens nu skall utredas av transportrådet. tar länstrafikbolaget, dvs. och kommunerna, hand om länstrafiken, och banans framtid kommer då att sättas på sin spets. De av SJ redovisade förlusterna för banan skall då betalas av länstrafikbolaget. Undertecknade har alltsedan det trafikpolitiska beslutet fattades krävt att banan skall föras till riksnätet, men majoritet har vid alla dessa tillfällen avslagit vår motion. Vi återkommer med vårt krav. Det är viktigt att vi får ett beslut om banans framtid som är positivt. Ett riksdagsuttalande om att banan även i fortsättningen skall utnyttjas för persontrafik skulle på ett välgörande sätt ändra banans förutsättningar. Det finns många motiv för att banan även i fortsättningen skall ha persontrafik. Resandet på banan är på väg uppåt. Vad som behövs för att ännu fler skall åka tåg är att se till att tidtabeller på ett bättre sätt passar de åkande och de tillkommande åkande. Mer av lokaltrafiken skulle då kunna ske med tåget, bl. a. skulle skolelever kunna åka tåg. Eleverna åker buss parallellt med tåget, vilket inte borde vara nödvändigt. Tågförbindelserna är viktig för alla orter efter banan också därför att man därigenom har en förbindelse till eller , där resan sedan kan gå vidare på linjer med mer avlägsna resmål. Från miljösynpunkt är tåget att föredra framför buss, som det annars blir fråga om. Det är viktigt att alla möjligheter till minskade luftföroreningar tas till vara. För den resande är tåget bekvämare, friare, och det går snabbare än med buss. Det finns ett önskemål från många att kunna utnyttja tåget mer. Banan bör enligt vår mening föras till riksnätet för att därigenom trygga fortsatt persontrafik. Banan bör dessutom rustas upp och tidtabeller ses över. Tåget bör även stanna vid fler stationer för att fler därigenom skall kunna utnyttja tåget. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående järnvägen . () ()
mot · G6022071 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Invandrarorganisationernas verksamhet skiljer sig i många avseenden från verksamheten i traditionella svenska föreningar. Svenska föreningar är ofta inriktade på speciella åldersgrupper och ämnesområden. Invandrarorganisationernas ambitioner är att driva en åldersintegrerad och mångsidig verksamhet för hela familjen. En sådan organisationsmodell är oumbärlig för dem som vill värna om och föra vidare den egna kulturen. Invandrarfamiljen har ryckts ur det nationella och kulturella sammanhang som den varit delaktig i och känt samhörighet med. För många etniska grupper är avståndet till de nya förhållandena avsevärda. Invandrarnas riksorganisationer fyller också en viktig funktion som länk mellan invandrargrupper och myndigheter. Denna uppgift har blivit alltmer krävande i takt med att samhället i ökad utsträckning efterfrågar invandrarorganisationernas synpunkter. pågår en urholkning av riksorganisationernas verksamhetsbidrag. Endast ett fåtal större riksinvandrarorganisationer har fast anställd personal, och anställningstryggheten är hotad även för dessa personer på grund av minskade bidrag och ändrade regler för anställda med lönebidrag. Risken är således stor att riksinvandrarorganisationema inte klarar av både den nödvändiga interna förbundsverksamheten och deltagande i statliga och kommunala utredningar, myndighetskonferenser, arbets- och referensgrupper etc. Invandrarorganisationernas behov av resurser bör bedömas utifrån den mångfald funktioner de har i samhället. Riksförbunden befinner sig i en mycket svår ekonomisk situation. De flesta dras med betydande underskott, och detta tillsammans med urholkningen av samhällets totala stöd till föreningslivet gör att organisationerna förutser minskad verksamhet. I årets budgetproposition räknas anslaget för bidrag till invandrar- och minoriteters verksamhet upp så att verksamheten skall vara möjlig att bedriva på oförändrad nivå. Regeringen föreslår också att under /84 skall AMS kunna lämna tillfälligt stöd med lönebidrag upp till hela lönekostnaden till främst invandrar- och handikapporganisationer. Ett villkor för det förlängda stödet är dock att det endast skall kunna utgå om organisationerna fr. o. m. /85 kan ta kostnadsansvar enligt de regler som har fastslagit. () ser över invandrarorganisationernas verksamhet. I detta arbete kommer de även att behandla stödet till dessa. På grund av invandrarorganisationernas så svåra ekonomiska förhållanden, och den tidsfrist de nu har med att erhålla hundraprocentigt lönebidrag, bör IPOK ges i uppdrag att med förtur behandla det framtida stödets utformning och framlägga förslag . Med hänvisning till det som i motionen anförts hemställs 1. att beslutar att hos regeringen hemställa att motionen överlämnas till IPOK (invandrarpolitiska kommittén) vad beträffar stöd till invandrarorganisationer, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att utredningsarbetet med frågan om stöd till invandrarorganisationer bör bedrivas så skyndsamt att förslag kan framläggas . () ()
mot · G6022073 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:2073 Vissa järnvägsprojekt som beredskapsarbete Kommunikationerna är av avgörande betydelse för en orts tillvaro och utveckling. Detta gäller inte minst glesbygden och i synnerhet , som har stora avstånd. SJ har betytt mycket för denna landsända nu , och det är synnerligen angeläget att järnvägarna finns kvar och utvecklas trafikmässigt. i har i en skrivelse till regeringen framfört synpunkter som utmärkt sammanfattar och framställer problemen: En arbetsgrupp med representanter från facket, länsstyrelserna och har arbetat fram förslag till åtgärder och projekt inom SJ-området för att förbättra infrastrukturen på kommunikationssidan och öka sysselsättningen i länet. Kostnaden för SJ-paketet uppgår till 800 milj. kr. och skulle ge närmare 500 000 dagsverken. Förslaget skall ses som en katalogisering av tänkbara objekt. Det är inte rimligt att påbörja alltför många objekt . De flesta objekt erfordrar ganska omfattande projektering. En genomförandetid är nödvändig. anser dock att ett par av projekten nu kan föras fram. - Hällnäs-Lycksele-Storuman som är en viktig länk i länets järnvägssystern. Byggtiden beräknas till och kostnaderna till 170 milj. kr. Det skulle totalt ge 105 000 dagsverken. Förslaget är järnvägstekniskt, näringspolitiskt och arbetsmarknadsmässigt väl motiverat. En upprustning av Hällnäs-Lycksele-Storuman bör etappindelas så att arbetet börjar med delen . Denna del går genom stora områden med sankmark, varför upprustningen ger arbete åt ett stort antal nu arbetslösa anläggningsarbetare. - Linjeomläggning vid Kusfors inklusive ny bro över . Arbetet går snabbt att projektera och är av särskilt stort intresse då byggarbetsmarknaden i är utomordentligt allvarlig. Byggtiden beräknas till och kostnaderna till 70 milj. kr. Det skulle totalt ge 44 000 dagsverken. Det kanske viktigaste för inlandsregion är upprustning. En standardhöjning för själva banan och åtgärder för ökad trafik är nödvändiga. i understryker betydelsen av att projekten fullföljs i snabbare takt än vad varit fallet. med tvärbanor är i ett sammanhängande transportsystem av stor betydelse för att tillvarata landets stora tillgångar av skog, torv, malm och mineraler och för att göra området tillgängligt för en ökande turism. I dagens ekonomiska situation är det svårt att realisera projekten men av de medel som utgår för beredskapsarbeten bör en större andel styras till objekt som både ger arbete i dessa områden som har stor brist på sysselsättning och innebär en värdefull satsning för framtiden då det gäller kommunikationer och näringsliv i stort. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller att en större andel av medlen för beredskapsarbeten får användas för och övriga i motionen nämnda projekt.
mot · G6022074 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Beredskapsarbeten för handikappanpassning av den offentliga miljön byggdes servicen ut för människor med handikapp och många insatser gjordes för att främja deras möjligheter att leva ett normalt liv. Tillkomsten av färdtjänst, en utbyggd social hemhjälp, bostadsanpassning, tekniska hjälpmedel och förbättrat ekonomiskt stöd är exempel på åtgärder som ökat friheten i den dagliga tillvaron för många människor. räcker det inte med att bygga ut individanpassade åtgärder, hela samhällets utformning måste vara anpassat efter invånarnas egentliga behov. För många människor med olika former av rörelsehinder och orienteringssvårigheter är fortfarande mycket i den allmänna samhällsmiljön otillgängligt. Tåg, terminalbyggnader, offentliga platser, offentliga byggnader, fritidsanläggningar m. m. är exempel på viktiga samhällsfunktioner som många människor med olika former av handikapp har stora svårigheter att besöka eller utnyttja. 42 a § i byggnadsstadgan har inneburit stora lättnader i tillgängligheten vid nybyggnation . Transportstödets föreskrifter beträffande anpassning av färdmedlen är också en förbättring. har den ekonomiska krisen inneburit en nedgång i byggandet. Kostnadsjakten vid all byggnation har intensifierats. Detta har också gått ut över kraven på en handikappanpassning. I stället för att bygga nytt eller göra stora ombyggnader försöker man ofta med mindre omfattande förbättringsåtgärder, för att pressa kostnaderna, vilket i sin tur går ut över tillgängligheten för handikappade. Vissa ombyggnadsprojekt har aldrig kommit till stånd genom bristande ekonomiska resurser. Det här har inneburit att handikappanpassningen av den offentliga miljön och kollektivtrafiken gått långsammare än man trodde . I dagens ekonomiska situation, med hög arbetslöshet och bristande investeringar, är det av central betydelse hur samhällets sysselsättningsskapande åtgärder sätts in. De måste användas både för att stimulera sysselsättningen och också för att sättas in på områden som annars riskerar att bli eftersatta, trots att de är av central betydelse för många människors vardagliga välfärd och frihet. Handikappanpassning av den offentliga miljön och trafikmiljön är ett sådant område. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om att beredskapsarbeten används för en handikappanpassning av den offentliga miljön. () ()
mot · G6022077 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:2077 m. fl. Översyn av bestämmelserna för arbetslöshetskassorna Arbetslöshetskassornas bestämmelser utformades i en fullsysselsättningsekonomi. är förutsättningarna att få ett arbete radikalt förändrade. För att möta de nya förhållandena bör bestämmelserna anpassas till de nya förutsättningarna. Följande åtgärder bör vidtas: För att motverka den diskriminering som det innebär att arbeta i en bransch där man permitteras relativt ofta på grund av varierande arbetstillgång eller otjänligt väder, bör karensdagama avskaffas. För att inte missgynna deltidspensionärer bör den ersättningsberättigade arbetstiden sänkas till , och kvalifikationen utgöra 15 veckors arbete gånger 15 gånger den försäkrades veckoarbetstid. Sänk åldersgränsen för förlängd ersättningsrätt från 55 till . Utförsäkringen har oacceptabla dimensioner och ökar i allt snabbare takt. Därför bör en bestämmelse införas som berättigar den arbetslöse ersättning så länge han/hon står till arbetsmarknadens förfogande och inte avvisar lämpligt arbete. Mot bakgrund av ovanstående hemställs att hos regeringen begär förslag att arbetslöshetskassornas bestämmelser anpassas till dagens förutsättningar i enlighet med motionen. () BO () () () () () BO FINNKVIST (s) () () mlnab/gotab 1983 73577