ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G6021903 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1903 m. fl. beslutade att inrätta en allmän utbildningslinje för datateknik vid i fr. o. m. /83. Beslutet byggde på den planering som startades inom och anslöt sig till de förslag som framförts av den s. k. datareferensgruppen inom UHÄ och som därefter föreslogs i UHÄ:s anslagsframställning. För Lunds universitets del innebar förslaget en successiv utbyggnad med 30 nybörjarplatser /83 och därefter ytterligare 30 platser fr. o. m. 1983/84. Genom regeringsbeslut inrättades ytterligare nyböijarplatser inom högskolan, däribland 36 platser inom civilingenjörslinjerna vid . I regeringens budgetproposition för /84 föreslås nu att dessa platser, med undantag av 15 platser på väg- och vattenbyggnadslinjen, permanentas. Någon ytterligare ökning av antalet utbildningsplatser på civilingenjörslinjerna föreslås inte därutöver. Genom detta förslag genomförs inte den planering som i redovisat i sin anslagsframställning för /84 och som framfördes i UHÄ:s anslagsframställning i vilken en fortsatt utbyggnad av datatekniklinjen prioriteras före utbyggnad av övriga civilingenjörslinjer. Med hänsyn till den mycket stora betydelse som datateknik har för den industriella utvecklingen och den mycket stora efterfrågan på arbetsmarknaden på datatekniskt utbildad personal, är det väsentligt att den påbör jade utbyggnaden av datatekniklinjen vid fullföljs. Detta kan genomföras inom de föreslagna ekonomiska ramarna genom omdisposition av de föreslagna planeringsramarna. Vi anhåller således, att måtte besluta om följande ändring i föreslagna planeringsramar vid i : Teknisk fysiklinjen - 5 Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar om de ändringar i planeringsramarna vid i som föreslås i motionen. () () () (vpk)
mot · G6021904 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1904 m. fl. har som litet, exportberoende land behov för att kunna hävda sig i internationell konkurrens av att begagna modern och avancerad teknik i industrin. Datorisering och robotisering av vissa produktionsprocesser har kommit för att stanna. Utbudet datatjänster i samhället ökar. För att datateknikens positiva möjligheter skall kunna tas till vara, behövs utbildning på bred front. Samhället måste på ett mycket aktivare sätt än via skola och bildningsorganisationer tillmötesgå det mycket stora behov av utbildning och vidareutbildning som föreligger på alla nivåer. Speciellt behovet av utbildade programmerare är stort, och bristen på sådana utgör ett hinder för elektronikindustrins utveckling. Men även utbildning i att avläsa program är väsentlig. Det är fel att låta näringslivet stå för huvudparten av kunskapsförmedlingen. Att på privat initiativ ordna kurser i datateknik har blivit en lukrativ sysselsättning. Kvalifikationerna hos ledarna av dessa kurser har varit mycket skiftande. Intresset för datateknik är stort hos ungdomar. Någon utbildning i datateknik och programmering finns inte på högstadium annat än i mycket blygsam omfattning. Eleverna kan inte ens när de börjar gymnasieskolan få möjlighet att få en fullgod utbildning, eftersom undervisningen är av för liten omfattning och för elementär. Först i årskurs 3 på naturvetenskaplig linje ges en mindre kurs i programmering inom alternativämnet datakunskap. Att många ungdomar kan lära sig programmering redan i årskurs 8 och 9 på högstadiet visar den försöksverksamhet vid gymnasieskolan i där ungdomar inom ramen för fria aktiviteter fått utbildning och nått goda resultat. Tillgången på kunniga lärare är alldeles för knapp. En kraftig satsning på utbildning av lärare som skall verka inom både det ordinarie skolväsendet och vuxenutbildningen måste påbörjas. Med hänvisning till ovanstående yrkas att begär att regeringen utreder frågan om datautbildning i grund- och gymnasieskolan och inom vuxen- och lärarutbildningen. () () () () ()
mot · G6021905 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1905 m. fl. Statliga byggnadslån till folkrörelsernas folkhögskolor För de flesta rörelsefolkhögskolorna innebär det nya bidragssystemet med schablonbidrag en förbättring. Men många har hamnat i ett trängt läge framför allt genom de avsevärt höjda byggnads- och fastighetskostnaderna. Den del av schablonbidraget som beräknas för denna typ av kostnader och som ersätter det gamla byggnadsbidraget utgör . Det säger sig självt att varje skola som har byggnadsbehov även om den skulle tillhöra de skolor som får något från det synnerligen urgröpta övergångsbidraget nästan är ur stånd att förverkliga några byggnadsplaner. Detsamma gäller renoveringar. Rörelsefolkhögskolorna närmar sig en situation med en ödesdiger förslitning av byggnaderna. Någonting måste göras för att möjliggöra nödvändiga byggnadsinvesteringar. Enklast kan det göras genom statliga byggnadslån med låg ränta. Med hänvisning till ovanstående yrkas att begär att regeringen ger rörelsefolkhögskolorna möjligheter att erhålla statliga byggnadslån med låg ränta. () () () ()
mot · G6021909 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1909 m. fl. Ämnesbevakning av vävning och hemslöjd I , SÖ:s, omorganisation som trädde i kraft framgår det att en tillfredsställande bevakning av slöjd, hantverk, vävning och hemslöjd inte kommer att finnas fr. o. m. . Vi vill aktualisera motion nr 1094 , där det hemställdes att vid sin behandling av förslaget till viss omorganisation av understryker vikten av att vävning och hemslöjd ges en betryggande, fast ämnesbevakning. I utbildningsutskottets betänkande 1972:12 framhölls att en tillfredsställande ämnesbevakning av området vävning och hemslöjd var angelägen. Man hade dock inhämtat kännedom om att innehavaren av den då aktuella konsulenttjänsten skulle kvarstå inom på en befattning som byråassistent. Utskottet ansåg därmed att frågan om en betryggande fast ämnesbevakning för området vävning och hemslöjd var tillgodosedd. Med hänsyn därtill föranledde motionen inte någon åtgärd från sida. har samma läge uppkommit och det i då slöjdandet har ökat, hantverksyrkena har fått sin renässans, och vävning och hemslöjd har fått ett ökat intresse bland allmänheten. 1 det kärva ekonomiska läge vårt land befinner sig är en bredare handlingsberedskap inom alla slöjd- och hantverksområden en nationalekonomisk tillgång. Detta framgår av ökad efterfrågan på utbildning inom dessa områden. Inom hemslöjden har den textila slöjden dominerat men genom den ändrade utbildning som bedrivs på Handarbetets vänners vävskola har den hårda slöjden aktualiserats. En fortsatt tillfredsställande ämnesbevakning för ovan nämnda områden är därför synnerligen angelägen. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ämnesbevakning inom . () ()
mot · G602191 · 1983-01-12 00:00:00 — Motion 1982/83:191 m. fl. Allt fler hushåll hamnar inkomstmässigt på och under gränsen för existensminimum. Detta innebär att nettoinkomsten inte är tillräcklig för att betala de för livsuppehället nödvändiga utgifterna. Enligt hade hela 160 000 hushåll en nettoinkomst som var lägre än gränsen för existensminimum. Antalet har säkert ökat åtskilligt under de två senast gångna åren. Beloppet för existensminimum fastställs av och frågan är vad detta verk vet om kostnaden för nödvändig konsumtion. Att inte är särskilt väl insatt, det tyder i varje fall de fastställda beloppen för existensminimum på. Beloppen fastställs för år och uppgick de beräknade beloppen för ensamstående till . , för makar till . och för varje barn . Ingen hänsyn tas till de prishöjningar som sker och det angivna beloppet skall täcka alla nödvändiga utgifter utom bostadskostnaden. Att den fastställda summan är helt otillräcklig är inte svårt att konstatera. För en ensamstående räcker det fastställda beloppet nästan enbart till kostnaden för mat. En ensamstående måste räkna med en merkostnad för inköp av mat. En matkostnad på . per dag medger inga större utsvävningar i kosthållet, men betyder ändå en utgift på drygt tusenlappen . Sedan återstår inte många kronor till andra fasta oundgängliga utgifter. För barnfamiljen blir den ekonomiska situationen ännu svårare. De och barn täcker bara utgiften för ett spädbarn. Redan för barn är de verkliga kostnaderna större än det fastställda beloppet plus barnbidrag. En tonårig pojke behöver mycket mat - han har lika stort näringsbehov som en grovarbetare - och kostnaden blir också därefter. De verkliga minimikostnaderna för en tonåring ligger på minst det dubbla mot det beräknade beloppet på . och sparbankernas budgetexperter som efter varje prisökning utarbetar budgetförslag för hushållen ligger på helt andra belopp i sina beräkningar för nödvändiga levnadsomkostnader. Belopp som ligger närmare de verkliga utgifterna, men som ändå betyder en mycket stram hushållsbudget. Ett krav som borde gälla vid fastställandet av existensminimum är att de beräknade beloppen möjliggör för olika hushållstyper att existera. - som högsta sociala myndighet - borde här ha ett större ansvar och i samråd med exempelvis utarbeta en bättre anpassad minimistandard för nödvändiga levnadsomkostnader. Denna minimistandard bör också utgöra existensminimum. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening uttalar att existensminimum bör fastställas efter de normer och på det sätt som anges i motionen. INGA (vpk) MAJ (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G6021912 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83:1912 har som alla andra statliga myndigheter och institutioner blivit drabbad av besparingar. Vissa åtgärder har vidtagits, men till slut återstod valet att skära ned i grundutbildningen. I den situationen prioriterades den långsamma studietakten på kvällstid (aftonskolan) lägre än motsvarande dagutbildning. Aftonskolans existens har diskuterats ofta . Till slut har man alltid varit överens om att aftonskolan är en värdefull del av skolans utbildning. Följande fakta talar för att åtgärder måste vidtagas för att ytterligare en gång rädda denna utbildningsform: är den enda konstskolan i som har kvällsundervisning på högskolenivå. Aftonskolans kostnader är rimliga i förhållande till skolans övriga kostnader. Aftonskolan fungerar som en väl inarbetad skolform med lärår- och arbetsrutiner. De flesta elever vill inte skuldsätta sig genom att ta studielån. Samhällsekonomiskt borde detta vara riktigt. Man vill i dagens situation av arbetslöshet inte ge upp sitt jobb. En kontinuerlig kontakt med arbetslivet garanterar en mjukare övergång vid avslutad utbildning. En bra möjlighet för barnfamiljer/familjeförsörjare att utbilda sig. Det är värdefullt ur skolans synvinkel att skolan lever även på kvällstid, aftonskolans verksamhet ger möjlighet även för skolans dagelever att vistas i skolan på kvällstid, vissa projektarbeten kräver dessutom detta. Det är ett faktum att antalet elever på aftonskolan har minskat, men detta beror säkert på att informationen inte har varit tillfredsställande. Dessutom är det helt uppenbart att nedläggningshotade kvällsstudier inte är lockande. Förutsättningen för en fortsatt kvällsundervisning måste vara en förbättrad information av denna så värdefulla möjlighet för studier som skolan kan erbjuda. Dessutom måste en prioriteringsdiskussion fortsätta där man förutsättningslöst går genom skolans olika utbildningslinjer. Med hänvisning till ovanstående hemställer jag att beslutar att från budgetpropositionens bilaga 12, anslag . Forskningsanknytning av grundläggande högskoleutbildning samt konstnärligt utvecklingsarbete överföra . till anslaget E 8. Utbildning för kultur- och informationsyrken för att möjliggöra fortsatt kvällsutbildning vid .
mot · G6021914 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1914 Per m. fl. Intagningen till gymnasieskolan på höstterminsbetyget fattade 1981 beslut om att intagning till gymnasieskolan fr. o. m. /84 skulle ske på höstterminsbetyget. reserverade sig häremot med motiveringen att någon ordentlig utvärdering av den bedrivna försöksverksamheten inte hade gjorts. Möjligheter att bedöma förutsättningarna för ett nytt intagningsförfarande fanns därför inte. En första intagning enligt det nya systemet håller nu på att ske. Otaliga bevis har givits på att den intagningsform som introduceras har åtskilliga svagheter. För många elever blir arbetsmiljön stressig. har vårterminen i årskurs 9 kommit att framstå som mindre meningsfull . Eleverna har behov av att kunna planera sin framtid. Möjligheter skall finnas att komplettera och utöka kunskaperna om man upptäcker att de inte till fullo räcker för en önskad utbildning. Dessa möjligheter har genom kombinationen av gymnasieintagning på höstterminsbetyget och den sena introduktionen av betyg över huvud taget för åtskilliga elever uppenbarligen kommit att framstå som illusoriska. Den utvärdering som olyckligtvis inte kom till stånd före det att fattade sitt beslut måste nu ovillkorligen göras. Skulle det visa sig att konsekvenserna av det nu introducerade systemet har blivit så starkt negativa för elever och undervisningsförhållanden som det kan befaras bör det ankomma på regeringen att förelägga förslag om en återgång till tidigare intagningsförfarande. Ett förslag bör föreligga i sådan tid att förändringen kan träda i kraft redan inför /85. Med stöd av vad som ovan framhållits hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att en omedelbar utvärdering av den genomförda gymnasieintagningen på höstterminsbetyget måste komma till stånd i enlighet med vad som i motionen anförts. () () () () ()
mot · G6021915 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1915 Per m. fl. I budgetpropositionen, bil. 10, föreslår föredraganden att statsbidrag till kursplanebundna universitetscirklar inte skall utgå för verksamhet som startas fr. o.m. Som skäl härför anförs, att en viktig principiell grund för folkbildningsutredningens (U 1979:85) överväganden var, att dylik utbildning bör ligga inom det allmänna utbildningsväsendets ansvarsområde. moderata ledamöter anförde i en reservation till utredningen att starka skäl förelåg för att verksamheten i hittillsvarande former skulle få fortsätta t. v. har i senare beslut följt denna uppfattning. Skäl saknas att nu göra en annan bedömning. Enligt vår mening är det alltfort angeläget att universitetscirklarna kan bedrivas i studieförbundens regi. Högskolan saknar den kontakt med enskilda människor runt om i landet och den fint förgrenade administration som är studieförbundens kännetecken. Därest regeringsförslaget förverkligas kommer värdefulla studiemöjligheter för speciellt de boende på mindre orter och i glesbygd att gå förlorade. Med anledning av vad vi ovan anfört hemställs att beslutar att kursplanebundna universitetscirklar även skall vara statsbidragsberättigade. () () () () ()
mot · G602192 · 1983-01-10 00:00:00 — Motion 1982/83:192 Trots konsumentkreditlagen, som trädde i kraft , har konsumentkreditmarknaden utvecklats ogynnsamt. Den nya lagen skulle stärka konsumenternas ställning och skydda dem mot oöverlagda köp som man inte, eller med stor svårighet, kan klara av. Många konsumenter har inte fått det skydd som var tänkt. Undersökningar visar att 55 000 hushåll i landet har uppenbara problem med sina kontokortskrediter varav 10 000 redan hamnat hos de exekutiva myndigheterna. Möjligheter att vid kontokortsköp avstå från handpenning har fört över en stor del av marknaden till just denna typ av köp. Många kontokortsköp är förtäckta avbetalningsköp. Konsumenterna handlar en gång på sitt kontokort och makulerar det sedan, dvs. precis som man tidigare gjorde i samband med avbetalningsköp. Jämförelsen mellan beviljade krediter och utlämnade krediter visar att de förra är mer än dubbelt så stora som de . infördes tillfälliga bestämmelser med krav på kontantinsats även för kontokortsköp för att motverka en överhettning av kontokortsmarknaden. Köpintensiteten minskade betydligt. ökade den åter då det var möjligt att göra kontokortsköp utan handpenning. Det finns ett avgörande sammanhang mellan kontokortsköp och kravet på handpenning. Risken för onödiga impulsköp ökar, då man kan göra köp utan handpenning. En annan av orsakerna till konsumenternas dåliga inställning är att många företag inte uppfyller konsumentkreditlagens krav på information. I tidningsannonser förekommer ofta uppgifter om kreditköp utan att effektiv ränta, totala kreditkostnaden angivits eller antal betalningsmånader. Endast kontantpriset och hur mycket som skall betalas är utsatt i annonsen. Det tar att slutbetala en vara som kostat . på kredit med . Det är inget ovanligt erbjudande med låg månadskostnad. Information om hur det tar för att ha slutbetalat varan ges . Kontokortsföretagen erbjuder två betalningsfria månader vilket gör kreditköpet omöjligt eftersom räntan under de betalningsfria månaderna läggs till skuldbeloppet. Många konsumenter hamnar i vanskligheter som de inte själva kan klara av. mottar anmälningar mot vilseledande annonser och åtgärdar dessa med stöd av marknadsföringslagen. Det vore önskvärt om dessa åtgärder kunde ske på ett snabbare sätt, för många konsumenter har drabbats innan marknadsföringen blivit undersökt och åtgärdad. Det är angeläget att åtstramningar på konsumentkreditområdet vidtas, 1* 1982183. dels genom att införa en 20-procentig kontantinsats vid kontokortsköp, dels genom att aktualisera kreditköpskommitténs förslag om att maximera kredittiden. Övervakningen av konsumentkreditmarknaden borde bli effektivare och möjligheterna att snabbt sätta in åtgärder förbättras. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att beslutar att hos regeringen begära förslag till åtgärder som syftar till åtstramningar när det gäller konsumentkrediter, i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · G6021921 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Frågan om roll har varit föremål för flera utredningar, regeringsförslag och riksdagsmotioner. Senast behandlades frågan i i samband med statens övertagande av kanalbolaget. Från kommunisterna har vi kritiserat det begränsade synsätt som kommit till uttryck beträffande kanalens användning. Det är för snävt att begränsa kanalens roll till turistled och kulturminnesmärke. bör kunna spela en viktig roll även när det gäller godstrafik. De skäl som tidigare framförts för en satsning på godstrafik på kan anses ha fatt ökad betydelse. Industri- och sysselsättningsutvecklingen i de regioner som berörs av kanalen har varit negativ, och den stimulans som godstrafik på kanalen kan medföra behövs. Kostnaderna för landsvägstransporter har genom oljeprisutvecklingen ökat mycket kraftigt. Därtill kommer den uttalade målsättningen att minska oljeförbrukningen. Miljöfrågornas betydelse understryker också vikten av att landsvägstransporterna minskar. Såväl samhällsekonomiska som transportkostnadsskäl talar för övergång till sjö- och kanaltransporter. I särskild motion till årets har vpk utvecklat dessa frågor. Redan nu har en kapacitet för godstransporter som bör tillvaratas. Godstransporternas omfattning blir bestämmande för vilken upprustning och eventuell utbyggnad som kan bli erforderlig. En sådan satsning skulle även stimulera sysselsättningen i området. Det är angeläget att en samlad bedömning av kanalens betydelse företas och att erforderliga statliga satsningar görs för godstransporter på . bör ge regeringen detta till känna. Med hänvisning till det anförda föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts rörande statliga satsningar för godstransporter på . PER (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1 1982/83.
mot · G6021922 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1922 En bro över järnvägen vid I förslag till prioriterade objekt för flerårs- och fördelningsplaner har ett av kommun högt prioriterat objekt, en bro över SJ, väg 905, visserligen medtagits på prioriteringslistan, men ryms ej inom objektsvolymen. Bron över järnvägen har en grundläggande betydelse för räddningstjänsten vid , genom att brandkår har ett ansvar för den och dessutom för att kommunens arbetsområde med bl. a. färgfabrik snabbt skall nås med utryckningsfordon. Den alternativa utryckningsvägen är antingen via en väg som går över en bevakad järnvägsövergång, vilket innebär stor risk för förseningar när järnvägsbommarna falls, eller via en väg som är avsevärt längre. Viadukten över järnvägen i som prioriterats så högt av kommun är helt enkelt en förutsättning för att den räddningstjänst som kommunen ålagts att vara delansvarig för kan skötas effektivt. har brandkår haft 100150 utryckningar till objekt som ligger så till att järnvägen måste korsas. Av dessa har drygt 30 rört haveri eller fara för haveri. Vid ett flertal av dessa tillfällen har blivit hindrad av att tåg passerat vid den övergång, som man måste passera. Ända upp till försening på grund av väntan har uppstått. Det säger sig självt att en så lång fördröjning av katastrofhjälp kan göra katastrofen total. Kommunen har räknat ut att bommarna är fällda sammanlagt , högre frekvens , räknat av per bomfällning. Visserligen försöker man från SJ gemensamt med finna möjligheter att underlätta t. ex. att stoppa tåg, när utryckningsfordon skall passera. kan dock detta inte accepteras, det säger sig självt. Systemet är känsligt och med två tåg på väg mot , ett från vartdera hållet, är risken för fel stor. Förutom ansvaret för räddningstjänst vid , som givetvis blir mer tyngande, när Linjeflyg nu flyttar ut, har kommunen andra känsliga objekt att brandförsvara, t. ex. en stor färgfabrik belägen på andra sidan järnvägen. Även av andra skäl än brandkårsutryckningar är en viadukt över järnvägen vid ytterst angelägen, för att inte säga nödvändig: en tät trafik, nämligen. Av de 6000 personer som arbetar på bor hälften i och färdas alltså via den bevakade järnvägsövergången. I frågesvar till mig i kammaren bekräftade dåvarande kommunikationsministern, , att bron över järnvägen i var mycket angelägen ur säkerhetssynpunkt med tanke på räddningstjänsten vid . Bron förväntades också få hög prioritet och rymmas inom kommande flerårsplan. Vid samtal med vägverksrepresentanter har jag dock fått veta, att bron visserligen givits hög prioritet, men ändå knappast kan rymmas inom aktuell anslagsram. Det är alldeles nödvändigt och ett klart riksintresse, att räddningstjänsten vid ges bästa möjliga arbetsbetingelser. Ett led i detta är att den del av räddningstjänsten som brandkår utgör snabbt kan nå . Viadukten över järnvägen är ur den synpunkten ett riksintresse och bör ges en sådan prioritet att den omgående kan planeras och påbörjas. Det är närmast en skandal att viadukten inte redan finns. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om viadukt över järnvägen vid .
mot · G6021924 · 1983-01-25 00:00:00 — och kyrkliga organens tjänstebrevsrätt I avvaktan på framtida beslut om de framtida relationerna mellan kyrkan och staten beslutade att frågan om de kyrkliga organens tjänstebrevsrätt skulle vila (prop. 1980/81:20, /81:6, rskr 1980/81:101). har fattat beslut om en lång rad reformer på det kyrkliga området. Dessa har emellertid inte haft en sådan inriktning att de motiverar det förslag till kraftiga begränsningar i de kyrkliga organens tjänstebrevsrätt som regeringen nu föreslår (bil. 8, s. 119). Enligt vår mening bör därför regeringens förslag i denna del avvisas av . Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår regeringens förslag om begränsningar av de kyrkliga organens tjänstebrevsrätt.