mot · G602819 · 1983-01-20 00:00:00 — m. fl. Ett program för Bergslagens industrier Regeringen uppdrog åt i , län, och att ytterligare utreda förutsättningarna att till Bergslagsområdet lokalisera sådan industri som behandlas i den fysiska riksplaneringen. Uppdraget innefattar att ytterligare utredning skall ske i samråd med berörda kommuner, och länsutredning skall ske i samråd med berörda kommuner och länsstyrelser i Bergslagen. utredning, Studie av industrilägen i , överlämnade till regeringen . I enlighet med uppdraget påbörjades ett samarbete mellan berörda län (S, T, U och W) som ledde till två möten i resp. . Principerna för utredningsarbetets bedrivande fastlades och organisations- och tidplan upprättades. Härefter har vissa kontakter under utredningsarbetets gång förekommit mellan länsstyrelserna i och . Den västmanländska kontakter med i utredningen berörda kommuner har skett med särskilda kontaktpersoner i resp. kommun utöver i fortlöpande informations- och samrådsverksamhet mellan och kommunerna. finner att det är beklagligt att ingen samlad redovisning för hela Bergslagsdelen kunnat göras. Områdets avgränsning, studerade kommuner och orter i Utredningen omfattar samma område som utredning, dvs. de kommuner som då innehöll sådana industrier som enligt 136 a § är att hänföra till s. k. FRP-industri. har omfattande nedläggningar skett. Hyttan och gruvverksamheten i Spännarhyttan i har upphört liksom metallurgiska enheterna i i kommun. I har martinugn samt medium- och finvalsverk på nedlagts, liksom cementtillverkningen på i . Bäckegruvan i har också upphört. Som FRP-industrier återstår f. n. enbart Supra och Kohlswa i kommun, samt i . Studien omfattar alla större orter inom resp. kommun. I viss utsträckning behandlas även mindre orter (mindre ort). Inom resp. ort behandlas endast FRP-företag och större andra företag. Följande orter ingår i studien. (Centralorten inom resp. kommun är kursiverad.) Trots nedläggningarna är mest industrialiserade län. Industrisektorn i sin helhet är dock krympande. Länet innehåller ett flertal problembranscher. försvann närmare 4 000 netto arbetstillfällen inom länets industri. Ytterligare många arbetstillfällen har och håller dessutom på att försvinna. Totalt har 2 300 arbetstillfällen försvunnit inom Bergslagsdelen , o. m. . Hårdast drabbade är Fagerstaregionen och kommun. De MBL-förhandlingar som inleddes har resulterat i att verksamheten vid begränsas till drift vid en av fyra linjer vid boardfabriken. Detta innebär att ca 175 av de 400 anställda kan få fortsatt arbete vid . Svårigheter på arbetsmarknaden har medfört utflyttning av människor från samtliga kommuner inom länets Bergslagsdel utom från där befolkningsantalet kunnat bibehållas genom inomregional omflyttning från i första hand . Generellt sett har stor utflyttning av ungdomar i åldern skett. Detta kan leda till en icke önskvärd snedfördelning i åldersstrukturen. Den faktiska utvecklingen i länets Bergslagsdel stämmer dåligt överens med den regionalpolitiska målsättningen om uppnåendet av en regional balans på arbetsmarknaden. För att erhålla en mer stabil och mångsidig arbetsmarknadssituation är det angeläget att samlade och ökade ansträngningar görs för att skapa en större differentiering av näringslivet. Arbetsmarknadssituationen för främst ungdomar och kvinnor kan härigenom förbättras. Utflyttningen minskar och förutsättningarna förbättras till att orternas nuvarande servicenivå kan bibehållas. Samtliga större studerade orter har ett väl utbyggt och fungerande serviceutbud, såväl med avseende på kommersiell som samhällelig service. Orterna erbjuder en god boendemiljö och tillgång på bostäder. Transport- och kommunikationsmöjligheterna är goda. Samtliga större orter har tillgång till järnväg, vissa dock enbart för godstrafik. Vägnätet är väl utbyggt och erbjuder snabba transporter inom och mellan regionerna. Hamnar finns i och . Tillgången på skicklig arbetskraft är god. Det finns ett rikt mått av erfarenhet och kunnande om industriella verksamheter inom samtliga studerade kommuner. Tillgången på planlagd icke ianspråktagen industrimark är generellt sett god. Utvecklingsmöjligheter finns i översiktlig plan för befintliga FRPföretag och i vissa fall även i fastställd detaljplan. Flera äldre bruksområden saknar dock fastställd detaljplan. I översiktlig plan och i vissa orter även i detaljplan finns mark reserverad för eventuella nylokaliseringar av FRPföretag eller andra resurskrävande företag. Så är fallet i , , , och . Generellt kan sägas att det finns goda möjligheter från miljösynpunkt att etablera ny industri i samtliga studerade kommuner. Härvid förutsätts att man uppfyller de krav som vid nyetablering generellt ställs på utsläpp i luft och vatten. Följande begränsningar måste dock beaktas. Inom är recipienten hårt belastad av utsläpp av organiskt material och närsalter från ASSI:s boardfabrik. Nyetablering av industri som medför större utsläpp av syreförbrukande material bör därför inte ske i den regionen. Likaså bör inte ny verksamhet som medför större utsläpp av närsalter till vatten etableras i . Recipienten Galten får stora tillskott av kväve och fosfor från Supras gödselmedelsfabrik, tillrinnande åar m. m. i konstaterar att de kontakter som varit mellan berörda länsstyrelser inte lett till sådana studier om inlandslokalisering av industri, som åsyftades i regeringens riktlinjer till länen 1979. Samlade överväganden för hela Bergslagsområdet om förutsättningarna för industrins utveckling har inte uppnåtts. Denna studie visar för Bergslagsdelen för att de fysiska och miljömässiga förutsättningarna för industrilokalisering till de behandlade orterna i allmänhet är goda. Tillgången på planlagd icke ianspråktagen industrimark är i regel god, med utvecklingsmöjligheter för befintliga FRP-företag och möjlighet till eventuell nylokalisering av företag. Från miljösynpunkt finns generellt sett goda möjligheter att etablera ny industri till samtliga studerade kommuner under förutsättning att man uppfyller de krav som vid nyetablering generellt ställs på utsläpp i luft och vatten. Mot bakgrund av de akuta svårigheterna med sysselsättning för de boende i länets Bergslagsdel behöver alla tänkbara åtgärder vidtas som kan leda till ökad sysselsättning. Då ingen samlad redovisning kunnat göras mellan berörda län inom Bergslagsområdet saknas ännu underlag för bedömning av områdets förutsättningar för industrilokalisering i ett riksövergripande perspektiv. Bedömningar är också svåra att göra av vilka insatser inom länets Bergslagsdel som kan vara angelägna för att förbättra lokaliseringsförutsättningarna inom Bergslagsområdet i dess helhet. anser att man i fortsättningen inom berörda län inom länsplaneringens ram ytterligare bör söka nå en ökad samverkan för utveckling av lokaliseringsförutsättningarna i Bergslagen. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär tillkallande av en särskild kommission med uppgift att utarbeta ett långsiktigt program för reindustrialisering av Bergslagen. () () () () () Kommun Län Folk- Föränd