mot · G602495 · 1983-01-18 00:00:00 — m. fl. Bilaterala handelsavtal på energiområdet m. m. Med de stora underskott som har i sin bytesbalans gentemot utlandet måste extra ansträngningar göras på olika områden för att öka exporten. Devalveringen har ökat våra möjligheter att såväl exportera mera som att ersätta en ökad del av vår import med hemmatillverkade varor. En del av denna positiva effekt tas dock bort genom att kvarvarande import, liksom räntor och amorteringar på utlandslånen, blir dyrare. Vid sidan av devalveringen gäller det alltså att ta vara på de ytterligare möjligheter som finns att inom frihandelssystemets ram finansiera den nödvändiga importen. En sådan möjlighet som bör prövas utgörs av speciella handelsavtal av mer eller mindre bytesaffärskaraktär med olika och statshandelsländer. Detta har med betydande framgång använts av bl. a. och . Det senaste stora exemplet utgörs f. ö. av avtalet mellan och angående omfattande gasleveranser, där EG-staterna levererar utrustning och tekniskt kunnande till den stora gasledningen från och där man sedan får betalt i form av framtida gasleveranser. I har det omfattande handelsavtal som man haft med länge utgjort en stabiliserande faktor i den finska utrikeshandeln. Japanerna å sin sida har använt särskilda handelsavtal med enskilda och för olika utvecklingsprojekt som en offensiv handelspolitisk åtgärd. Man bygger gruvor och fabriker i u-landet och får sedan betalt i form av de varor som dessa anläggningar producerar. Produkterna används inom eller säljs utomlands av japanerna. Därmed skapas en utrikeshandelsmässig vinst i den utsträckning som extra export kan åstadkommas för den import som ändå skulle ha ägt rum. Handelsavtal av denna typ borde också kunna vara av intresse för inte minst mot bakgrund av att svensk industri är stark på många av de investeringsområden som här skulle kunna bli aktuella. Den svenska u-hjälpen kan kanske också spela en roll i det samlade utvecklingspaket, som onekligen sådana handelsavtal utgör. För del är inte minst energisektorn intressant i detta avseende och på dess bas borde handelsavtal av stor betydelse för svensk exportindustri kunna byggas upp. Vi importerar energiråvaror, främst olja, till en kostnad av ca . Denna import utgör därmed en mycket stor kostnadspost i vår utrikeshandel och den borde kunna utnyttjas för att ge extra exportmöjligheter på kompensationsaffärsbasis. senast har kommit med propåer till svenska myndigheter om ett handelssamarbete på lång sikt när det gäller oljeleveranser, som det möjligen kan vara värdefullt att studera närmare. Oljeimporten till har dock sina uppbyggda marknadsmässiga former och det kan därför vara svårt att i någon större omfattning bygga upp handelsavtal på kompensationsbasis kring denna utan institutionella förändringar i den svenska oljedistributionen. När det gäller kolet är emellertid situationen annorlunda. Här befinner sig i ett startläge. För att minska det alltför stora oljeberoendet har beslutat om betydande satsningar på alternativa energikällor. En inte obetydlig del av detta kommer att bli kol. Det kommer att innebära en långsiktig kolimport på åtskilliga miljarder kronor . Om staten redan från början bestämmer sig för att ta ett fast grepp om kolimporten exempelvis genom ett importmonopol, motsvarande det som har på oljeområdet, skulle man därmed också få en fast grund att stå på när det gäller att bygga upp handelsavtal på kompensationsbasis med ett eller flera som vill exploatera sina koltillgångar. skulle då hålla i finansieringen samt leverera betydande delar av utrustningen för transportapparat, infrastruktur och industriinvesteringar mot senare betalning i form av kol. Kolområdet är av naturliga skäl det mest närliggande, när det gäller områden som skulle kunna lämpa sig väl för handelsavtal av den typ som här har skisserats. Säkerligen finns det också många andra områden, i låt vara mera blygsam omfattning, och med främst privata svenska exportintressen som sammanhållande, där det skulle kunna vara intressant med affärer på kompensationsbasis. Inte minst finns det här anledning att lära av . Avslutningsvis bör naturligtvis påpekas att handelsavtal av här skisserad typ för del inte kan ersätta det frihandelssystem mellan västvärldens industriländer som vi deltar i. Däremot kan ökade satsningar på särskilda handelsavtal med vissa och statshandelsländer innebära extra exportmöjligheter som vårt i-land i nuvarande läge så väl behöver. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att uttalar att regeringen närmare undersöker möjligheterna till exportfrämjande kompensationsaffärer i bl. a. handeln med kol och andra importerade energiråvaror. () ()