mot · G602796 · 1983-01-21 00:00:00 — och med naturenlig jordbruksproduktion har livsmedelsproduktionen helt förändrats. Tillredningen av livsmedel sker i stor utsträckning industriellt. Växtförädling och avel har flerdubblat den vegetabiliska och animaliska produktionen. Handelsgödsling och besprutning av mark och gröda har drastiskt förbättrat de kvantitativa resultaten. Maskinerna har successivt förbättrats och övertagit allt flera arbetsuppgifter. Det svenska jordbruket anses vara bland de mest effektiva i världen. Jordbrukarens egen arbetskostnad i konsumentens livsmedelsbudget har därigenom kommit ner till en så låg nivå som i genomsnitt . En viktig drivkraft bakom denna utveckling har varit exploateringen av energiresurser, exempelvis oljan och elkraften. Dessutom råder ingen tvekan om att svenska livsmedel håller högre klass än de importlivsmedel som erbjuds . Denna utveckling har dock inte enbart positiva sidor. Omställningen från jordbruk till andra näringar har orsakat många personliga problem såväl i glesbygder som i inflyttningsorter. De har yttrat sig i otrivsel och andra problem. Under framför allt senare tid har uppmärksamheten alltmer riktats på vilken roll maten har för hälsan. Det ankommer, efter den upplysning som ges, på den enskilde att ta sitt ansvar för sin hälsa genom att ha goda kost- och dryckesvanor liksom för den personliga livsstilen. Om så inte sker försvåras möjligheterna att bryta den negativa trenden av ökad efterfrågan på sjukvård. En viktig del i kostens kvalitet är att råvaran är frisk och biologiskt väl balanserad. För att uppnå detta fordras att odlingen sker mera enligt naturens egna lagar. Forskning och försök med gödsling och sortval har inom växtodlingen inte tagit tillräcklig hänsyn till produkternas värde som livsmedel. I fråga om gödslingen har fosfor, kalium och kväve varit de mest intressanta komponenterna. De kraftigt ökade skördarna har i vissa fall lett till att kulturväxterna angrips mera av olika sjukdomar och insekter. Dessa har bekämpats med kemiska medel. Detta gäller även bekämpning av ogräs. Utan dessa bekämpningsmetoder skulle inte skörderesultaten kunna upprätthållas. Dessa bekämpningsåtgärder som helt sker enligt av samhället fastställda regler är ett nödvändigt ont som jordbrukare måste utstå för att få en dräglig inkomst. Det är emellertid något som han i grunden avskyr. Ingen kommer så direkt i kontakt och påverkas av besprutningen som just jordbrukaren. Vilken roll spelar dessa s. k. moderna odlingsmetoder för människors hälsa? Detta är mycket litet utforskat. I stället för att försöka finna naturens egna metoder för växtformer och växtmiljöer har vårt samhälle valt att använda bekämpningsmedel för att bekämpa oönskade växter, insekter, sjukdomstillstånd etc. Kulturväxten kan också påverkas negativt liksom människor och djur som äter dem. Besprutade äpplen är ett exempel. De goda skördarna är också ett resultat av importerad energi och växtnäring. Vad som är en realistisk skördenivå vid en längre avspärrning är svårt att bedöma. En återgång till metoder och tekniker som gällde för 1940-talet är dock inte möjliga för mycket . har man alltmer uppmärksammat resultaten från jordbruk, som brukats utan handelsgödsel och kemiska bekämpningsmedel. Resultaten har kvantitativt legat på lägre nivå än konventionell odling. Skördenedsättning på grund av ogräsförekomst och vissa insekts- och virusangrepp har inte helt kunnat undvikas. Husdjuren har emellertid visat god hälsa. Dräktigheten hos kor har t. ex. förbättrats. Hållbarheten vid lagring av t. ex. grönsaker har visat sig klart bättre än handelsgödselodlade och besprutade produkter. Jordbearbetning och växelbruk i växtodlingen har visat sig ha stor betydelse. Djurhållningen på ett lantbruk är också mycket viktig för att erhålla en biologiskt god effekt i växtodlingen. Maskininsatser i ett naturenligt lantbruk är mindre än i ett konventionellt, medan den insatsen är större. Den utveckling jordbruket har haft i vårt land kommer naturligtvis också att starkt påverka rationella metoder i ett s. k. naturenligt jordbruk. Av såväl beredskapsskäl som ur allmänna friskvårdssynpunkter borde, enligt vår mening, såväl forskning som praktiska försök i jordbruksdrift stimuleras av samhället. Med de värderingar som alltjämt råder måste en jordbrukare som odlar utan handelsgödsel och bekämpningsmedel acceptera en lägre ekonomisk standard. Stort intresse finns emellertid för dessa produkter varför bättre priser borde vara möjliga. Utan stöd och upplysning från samhället torde inte konsumenten bli kvalitetsmedveten på detta område. Det är i grunden konsumenten som styr genom sin efterfrågan vad bonden odlar. Samhället har således ett ansvar för att odling av växter och uppfödning av djur sker på ett ur hälsosynpunkt riktigt sätt. Mycket talar för att värdefulla erfarenheter kan vinnas för främst konsumenten av livsmedel genom s. k. biologisk odling. Vid ägnas frågan om alternativa odlingsformer viss uppmärksamhet genom undervisning och forskning på vissa avsnitt. Norrlandsförhållanden är emellertid inte jämförbara med övriga . Nödvändigt är att initiera en ny forskningsenhet för naturenlig odling vid Röbäcksdalen i . Där borde skapas kvalificerade resurser för utvärdering och forskning också på detta område som är av stor betydelse för jordbruket som bedrivs i norra . Med det anförda yrkar vi att begär att regeringen vid , Röbäcksdalen, utreder och framlägger förslag om försöksdrift med naturenlig jordbruks- och trädgårdsproduktion i huvudsak enligt ovan framlagda riktlinjer.