mot · G6021908 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Lokalisering till högskolan i av en verkstadsindustrilinje har i samverkan med industri i länet, länsstyrelse, länsarbetsnämnd, och berörda skolstyrelser undersökt behovet av yrkesteknisk högskoleutbildning i län. Undersökningen, som genomfördes , visade att behovet av kvalificerad utbildning inom verkstadsindustrin var stort. Starka regionalekonomiska skäl pekade även på att en kvalificerad utbildning av personal inom verkstadsindustrin var mycket angelägen. hemställde i skrivelse till UHÄ att verkstadsindustrilinjen (YTH) inrättades vid högskolan fr. o.m. /84 med undervisningen förlagd till . Styrelsen för högskoleregion ansåg i sin anslagsframställning för /84 att om en ny YTH-linje i industriell elektronik inte inrättades vid högskolan i /talade starka skäl för att överväga att verkstadsindustrilinjen inrättades vid högskolan i . Någon ny YTHutbildning i /finns inte föreslagen i årets budgetproposition. I årets budgetproposition (1982/83:100, bil. 10) anser föredraganden att det är angeläget att YTH-utbildningen byggs ut i snabbare takt än vad som skett. UHÄ anförde i sin anslagsframställning för /84 att den yrkestekniska högskoleutbildningen har funnit produktiva och framgångsrika former och är av stor betydelse för de studerande och för de branscher som utbildningen inriktas mot. Den nuvarande dimensioneringen och branschomfattningen är emellertid alltför begränsad för att tillgodose den alltmer uttalade efterfrågan från studerande och andra samhällsintressenter. Utbyggnaden har inte nämnvärt ökats från vad som föreslogs av utbildningsutredning som lämplig omfattning för försöksverksamhet. Detta är särskilt allvarligt med hänsyn till den vikt som i övrigt läggs vid behovet av högskoleutbildad personal inom industri och näringsliv. (Litt E4.) Den snabba tekniska utvecklingen som har lett till bl. a. ökad automatisering och mekanisering och därmed till avancerade metoder för styrning av produktionen har medfört att behovet av väl utbildad personal inom industrin ökat. Vidare har administrationen blivit mer komplicerad genom decentraliserat budgetarbete, data, lineproduktion, nya personaladministrativa rutiner etc. De mera kvalificerade arbetsuppgifterna inom produkt- och underhållsarbete, arbete i produktionen etc. kräver inte bara kunskaper om det egna området utan också kännedom om arbetet på andra områden. Vidare fordras kunskaper om råvaror, förädlingsmetoder, bearbetningsmetoder, styrning av produktionsprocesserna samt arbetsorganisation och ekonomi. Yrkesteknisk utbildning har ur detta perspektiv visat sig vara lämplig utbildning för personal i arbetsledande m. fl. läns näringsliv några karaktäristika Ca en tredjedel av de förvärvsarbetande inom län är sysselsatta inom gruvor och tillverkningsindustri. Bara de direkt involverade i sektorn är således ett stort antal personer. Därtill kommer alla som indirekt är beroende av industrin för sin bärgning. Vissa orter/kommuner står och faller med en eller ett par stora arbetsplatser. För sysselsättningen inom länet spelar industrin en mycket stor roll inte minst om man jämför med totalt. Antalet personer som arbetade mer än uppgick enligt FoB 75 till ca 124000. har antalet förvärvsarbetande ökat kraftigt. Sysselsättningsökningen har främst sin orsak i expansionen inom den offentliga sektorn. Industrin svarade emellertid för den största sysselsättningen 1975. Antalet industrisysselsatta var över 43 000 personer, dvs. av det totala antalet förvärvsarbetande. Verkstadsindustrin svarade för av sysselsättningen inom tillverkningsindustrin. Dess andel har ökat från ca en tredjedel 1975. Inom verkstadsindustrin är maskinindustrin den största industrigrenen. De förvärvsarbetandes fördelning på näringsgrenar i länet och riket 1975 framgår av tabell nedan. Andelen industrisysselsatta i länet överstiger industrisysselsättningen i riket. Av antalet förvärvsarbetande i tillverkningsindustrin finns mer än två tredjedelar () inom branscherna verkstadsindustri, järn-, stål- och metallverk, trä-, massa- och pappersindustri samt kemisk industri. Maskinindustrin är den största branschen inom industrin totalt och hade 1975 fem procentenheters större andel än riket. Förvärvsarbetande fördelade på näringsaggregat 1975 Offentlig förvaltning och tjänster Samfärdsel, post, tele 1982/83:1908 3 Förvärvsarbetande inom tillverkningsindustrin fördelade på näringsgrenar Trä-, massa- och pappersindustri Järn-, stål- och metallverk Instrument- och övrig industri El-, gas-, värme- och vattenverk Sysselsättningsutvecklingen har totalt sett inneburit minskad industrisysselsättning i län , vilket kan jämföras med en ökning på för hela landet. De enda branscher, där länet haft en gynnsammare utveckling än riksgenomsnittet, är inom massa-, pappers- och pappersvaruindustri, grafisk industri samt jord- och stenvaruindustri. Utvecklingen har varit likartad för länet och hela landet inom livsmedelsindustri m.m., kemisk industri m. m. samt järn-, stål- och metallverk. Övriga branscher - däribland den sysselsättningsmässigt viktiga verkstadsindustrin har haft en långsammare tillväxt resp. snabbare nedgång i sysselsättningen jämfört med hela landet. Denna utveckling är allvarlig inte bara mot bakgrund av verkstadsindustrins sysselsättningsmässiga vikt totalt sett. I fyra av länets kommuner svarar ett företag för den huvudsakliga sysselsättningen. I är av de förvärvsarbetande inom tillverkningsindustrin sysselsatta vid AB . AB har dock verksamhet inom flera industrigrenar. I och är järn- och stålverk den största industrigrenen och svarade 1975 för resp. av industrisysselsättningen. I arbetade av de förvärvsarbetande inom industrin vid ESAB. ESAB tillverkar svetsmaskiner, svetstråd och anläggningar för svetsning. De fyra nämnda kommunerna är således starkt beroende av det dominerande företagets utveckling och framtida möjligheter. Antalet sysselsatta inom länets verkstadsindustri beräknas minska . Enligt FoB 1980 har sysselsättningen inom tillverkningsindustrin minskat med , dvs. klart under prognosen för (under! En stor del av företagens produktion går på export. De är således beroende av den internationella konjunkturen och världsmarknadens tl 1982/83. Arbetskraftsefterfrågan och produktionsinriktning kan därför komma att drabbas av snabba omsvängningar. Sammanfattningsvis har således verkstadsindustrin en mycket stor betydelse för regionens ekonomi och sysselsättning. För vissa kommuner är verkstadsindustrin helt avgörande för deras överlevnad. Det är därför mycket väsentligt att denna industris fortbestånd stöds på så många sätt som möjligt. Lokalisering av verkstadsindustrilinjen (YTH) till skulle på ett verksamt sätt bidra till att verkstadsindustrin kan bli eller fortsätta att vara konkurrenskraftig. Lokaler, utrustning, lärare m. m. Som framgått ovan är verkstadsindustrin väl representerad i län. Den utrustning som krävs för verkstadsindustrilinjen finns enligt uppgift i huvudsak i gymnasieskolor som har minst tvåårig teknisk linje, verkstadsteknisk och el-teleteknisk linje (med gren för styr- och reglermekaniker). Båda ovan nämnda utbildningar finns vid gymnasieskolan i . Goda möjligheter finns att använda denna utrustning för YTHutbildning. Vidare bör möjligheter finnas att använda utrustning som finns i den närbelägna industrin. Beträffande lokaler för undervisningen kan kommun enligt uppgift ställa erforderliga sådana till förfogande. För undervisningen i yrkesteknisk högskoleutbildning, verkstadsindustrilinjen, kan anlitas dels lärare från gymnasieskolan i och , dels lärare i annan högskoleutbildning vid högskolan i . Vid en lokalisering av yrkesteknisk högskoleutbildning till , som föreslås, kan lärare från industrin, främst kanske AB , rekryteras. Ytterligare skäl som kan anföras för en lokalisering av verkstadsindustrilinjen till är att högskolans resurser vad avser teknisk utbildning är av liten omfattning. finns enbart en linje - driftteknikerutbildningen. Med hänsyn till industrins omfattning och dess betydelse för länets sysselsättning bör den tekniska delen av högskoleutbildningen byggas ut. Vidare bör noteras statsmakternas uttalande att högskolan bör utgöra en resurs i den framtida regionala utvecklingen. En förstärkning av högskolans tekniska utbildning avser inte i första hand fullständiga traditionella utbildningslinjer inom den tekniska yrkessektom. Inrättandet av YTH-utbildning skulle vara en utomordentlig förstärkning som även kan leda till ytterligare kurser som avser fortbildning och vidareutbildning. Sammanfattningsvis kan konstateras att tunga skäl talar för att verkstadsindustrilinjen inrättas vid högskolan i : - verkstadsindustrins sysselsättningsmässiga betydelse för län, - vissa kommuners starka beroende för sin överlevnad av ett verkstadsindustriföretag i kommunen, - länets verkstadsindustris exportberoende, - behovet av kvalificerad personal inom länets verkstadsindustri på grund av den tekniska utvecklingen m. m. och strukturförändringar inom industrin. De krav som ställts upp för att YTH-utbildning skall kunna lokaliseras till viss ort industrins representativitet, att erforderlig utrustning, lokaler och lärare finns har visat sig kunna uppfyllas, speciellt i kommun. Vidare är viktigt att notera att målgrupper för YTH-utbildningarna är yrkesverksamma personer. rör det sig om personer i samhället som hunnit bilda familj, skaffa villa etc. Gruppen kan således förmodas vara relativt geografiskt orörlig. För att dessa människor skall kunna utnyttja de möjligheter till fortbildning som finns i samhället krävs att utbildningen ligger relativt nära bostadsorten. Den kommer då att ge t. ex. nya studerandegrupper en reell chans till vidareutbildning och på ett positivt sätt bidra till målet om återkommande utbildning. Det är därför väsentligt att YTHutbildning sprids till flera län. Mot bakgrund av föredragandens uttalande i årets budgetproposition om angelägenheten av att YTH-utbildningen byggs ut i en snabbare takt än (s. 412), hemställer vi motionärer att uttalar sig för att den i motionen angivna lokaliseringen till högskolan i () vad gäller verkstadsindustrilinjen beaktas. () () () () PER (vpk)