mot · G6021382 · 1983-01-25 00:00:00 — 1982/83:1382 m. fl. Fakultetsanknuten institution för ämnet idrott Bakgrund Gymnastik- och , GIH (, GCI), bildades genom en kunglig förordning 1813. Utbildningen har varit föremål för ett stort antal statliga utredningar och några omorganisationer. Tidigt gjordes en uppdelning på tre avdelningar: en medicinsk, en pedagogisk och en militär institution. Först avskiljdes den militära instruktionskursen, medan den medicinska sjukgymnastikkursen låg kvar vid GCI , då den förlädes till . 1966 beslutades att en ny utbildningsanstalt skulle förläggas till . startades en utbildning till idrottslärare för att täcka den växande idrottsrörelsens behov av kvalificerade instruktörer och administratörer. Denna utbildning som bl. a. skulle omfatta specialutbildning i olika idrottsgrenar förlädes till och ej till , bl. a. beroende på att de flesta idrottsförbund har sina kanslier och främsta instruktörer i . En annan orsak var att fysiologiska institutionen med sin idrottsinriktade forskning var knuten till GCI i . GCI fick nu namnet Gymnastik- och för att betona att idrotten fått ett allt större utrymme i gymnastiklärarutbildningen. Arbetet vid såväl GIH i som GIH i har också kännetecknats av ett intimt samarbete med idrottsrörelsen. Så gott som samtliga metodiklärare vid GIH har sålunda aktivt medverkat i något eller några specialförbund som medlemmar i styrelser och kommittéer eller som instruktörer eller administrativa ledare. Metodiklärarna har på detta sätt tillgodosett sitt behov av fort- och vidareutbildning på det idrottsliga området och bidragit till ett ömsesidigt givande samarbete mellan lärarutbildning och ämnesutveckling. Som ingen annan disciplin i vårt land har gymnastik och idrott som pedagogiskt system för fysisk fostran vunnit uppskattning och berömmelse långt utanför gränser. Kroppsrörelse i förskola, skola och samhälle Det är väl dokumenterat hur viktig den motoriska utvecklingen är för barns och ungdomars fysiska och psykiska utveckling. Detta gäller inte minst förskolebarn för vilka en god motorik är av avgörande betydelse för en positiv utveckling av bl. a. kroppsuppfattning och jagidentitet. För handikappade barn med psykiska och fysiska funktionsrubbningar har 1 1982183. träning av den motoriska färdigheten visat sig ge mycket goda resultat och bidragit till att öka deras möjlighet att fungera i hemmet och ute i samhället. I skolan undervisas alla elever i ämnet idrott. Idrott och svenska är de enda ämnen som förekommer på den obligatoriska skolans alla stadier och på gymnasieskolans samtliga linjer. har idrottsrörelsen befunnit sig i ett mycket dynamiskt skede. Den har kommit att omfatta allt flera människor och ett stort antal idrottsgrenar. Idrottsrörelsens kraftiga tillväxt bör ses mot bakgrund av samhällsutvecklingen. Levnadsstandarden har höjts och fritiden ökat i samband med arbetstidsförkortningen och införandet av arbetsfria . Detta ställer nya krav på planering av samhällets fysiska miljö och på att människor ges möjlighet att skaffa sig sådana kunskaper och färdigheter att de bl. a. kan utöva idrott och friluftsverksamhet på sin fritid. Samhällets ökade mekanisering har inneburit att den enskilde individen utsätts för minskade fysiska påfrestningar. har antalet belastnings- och förslitningsskador ökat. En stor andel av befolkningen lider t. ex. av ryggsjukdomar och andra ledbesvär. Idrottens friskvårdande karaktär och funktion i dagens samhälle har alltmer skjutits i förgrunden sedan den kommit att omfatta allt fler människor. Mellan två och tre miljoner människor beräknas utöva någon form av idrott på sin fritid. Idrottsrörelsen anses vara största folkrörelse. Det finns, som framgår av ovanstående, många olika grupper av människor, som har intresse av frågor rörande motorisk utveckling, friskvård, skolgymnastik, olika former av idrott, friluftsliv och en till dessa intressen anpassad planering av samhällets fysiska miljö. Landet har en rad högskolor och universitet för olika ämnen och utbildningsområden. Samhället behöver också en idrott, som har till uppgift att utveckla och sprida kunskap om det som berör alla människor - den friska kroppen och dess utveckling och vård. Med den breda utformning och omfattning idrottslig verksamhet har finns ett stort behov av utvecklingsarbete och forskning inom ämnet idrott. Redan tidigt ansågs att utbildningen vid GCI borde vila på vetenskaplig grund. Först genom tillkomsten av en professur i fysiologi kunde detta realiseras och forskning utvecklas inom ett område av betydelse för idrotten. Inom de lika viktiga områdena pedagogik, psykologi, sociologi och funktionsanatomi tillskapades inte motsvarande institutioner och forskningsmöjligheter. Vid högskolereformen 1977 kom GIH i att tillhöra Högskolan för lärarutbildning. GIH blev härigenom uteslutande en . En motsvarande tillskapades inte och finns inte heller vid någon annan högskola eller något annat universitet i landet. En jämförelse kan härvidlag göras med ämnena musik och teckning, som i parallellt med institutionerna för lärarutbildning också har ämnesinstitutionerna och . Båda dessa ämnen finns sålunda företrädda vid självständiga högskolor med lärarutbildningen anknuten till Högskolan för lärarutbildning. De förekommer dessutom vid universiteten som konst- och musikvetenskap. Förutsättningarna att på högskolenivå producera ny kunskap inom ämnet idrott har med nuvarande organisation kraftigt minskat. Det finns någon garanti för att den forskning som bedrivs vid fysiologiska institutionen lil vid anpassas till GIH:s behov. Beteendevetenskaplig forskning kan i begränsad omfattning knytas till pedagogiska institutionen vid för lärarutbildning. Kroppsrörelse/idrott är en internationell företeelse. Internationella kontakter och utbyten högskolor emellan är därför både lätt tillgängliga, givande och meningsfulla. I övriga nordiska länder och i flertalet länder med ett utvecklat högskoleväsende finns idrottshögskolor, som har beredskap att sinsemellan utbyta kunskaper och erfarenheter. Högskolan för lärarutbildning i sin nuvarande organisation är en lärarhögskola och har inte till uppgift att stödja de enskilda linjernas karaktärsämnesutveckling och forskning. För ämnet idrott är därför GIH:s situation och resurser för kunskapsutveckling helt otillfredsställande. Viktiga ämnesområden för en är: Idrotternas teknik, metodik Pedagogik med idrottslig inriktning Psykologi med idrottslig inriktning Sociologi, idrotten i samhället Motorisk utveckling och inlärning Idrott för handikappade. Genom att det inte finns någon fakultetsanknuten saknas det också möjlighet till påbyggnadsutbildning och forskarutbildning i idrott. De studerande, som är intresserade av vidareutbildning i ämnet, tvingas därför välja att studera antingen beteendevetenskapliga ämnen Huvudparten av dessa studerande övergår efter avslutad vidareutbildning till verksamhet inom sitt nya ämnesområde och går förlorade för idrottsrörelsen. Institutioner i idrott kan placeras vid GIH i och men vara knutna till någon fakultet vid exempelvis eller . Ett alternativ kan vara att lägga den vid , som redan har sjukgymnastikutbildning. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättande av en fakultetsanknuten idrott. () () () () HANS NYHAGE (m) () () BO ()