mot · G70212 · 1983-10-19 00:00:00 — m. fl. Statsbidrag till barnomsorg och social hemhjälp (prop. 1983/84:9) I proposition 1983/84:9 tar regeringen upp sina tidigare aviserade förslag om ändrad statsbidragsgivning till barnomsorg och social hemhjälp. En stor del av den kommunala verksamheten styrs av statliga regler och ambitioner. Staten ger för dessa ändamål ut statsbidrag, som en form av stimulans. Genom att statsbidragen utgår för en del, ofta en mindre del, av kostnaderna hamnar en oproportionerligt stor andel av statsbidragen i de reda ekonomiskt starka kommunerna. I särskilt hög grad gäller det de statsbidrag som är i fråga. Nuvarande system ger mycket olika utfall i olika kommuner. Det är viktigt att regelsystemen tar fasta på skilda förutsättningar och möjligheter i olika kommuner. I särskilt hög utsträckning har statsbidragen till barnomsorgen varit så detaljstyrande att lokala lösningar och anpassningar inte varit möjliga. Såväl från principiellt, ideologiska utgångspunkter som från strikt ekonomiska är det nödvändigt att statsbidragsgivningen ger goda utrymmen för personliga initiativ och personligt engagemang. Människor skall ha möjlighet att själva eller tillsammans, genom bl. a. föräldraledda (kooperativa) daghem, familjedaghem m. fl. verksamhetsformer, påverka sin service och ta ansvar för sina anhöriga. I det ekonomiska läge vi befinner oss i är det genom en minskad administration och ett ökat ideellt inslag i omsorgen, som en bra service kan rymmas inom samhällsekonomins ram. Statsbidragssystemet skall således enligt vara regionalt rättvist och lättöverskådligt, det skall ge möjlighet till flexibilitet och lokala anpassningar, det skall ge utrymme för personliga initiativ och föräldraledda verksamhetsformer. Skilda former av barnomsorg, i hemmen och i kommunala eller enskilda omsorgsformer, skall jämställas. Detta förutsätter en utbyggd vårdnadsersättning enligt förslag. I propositionen sammanfattas de nya förslagen till statsbidrag enligt nedanstående tabell. 50 000/enhet Barn med behov av särskilt stöd 6 000 var för varje tiotal barn inskrivna i daghem och fritidshem Statsbidrag för enskilda daghem och fritidshem bör utgå som bidrag per inskrivet barn och efter samma regler som för kommunala verksamheter vad beträffar vistelsetider, bidragsbeloppens storlek m. m. I förhållande till de principer vill hävda för barnomsorg och statsbidragsgivning brister dessa regler i flertalet avseenden. För det första innebär dessa regler en styrning i det kommunala beslutsfattandet, eftersom samma prestation grundar statsbidrag från olika förutsättningar. (Prestation = barn i en positiv och trygg omsorgsform.) För det andra är socialdemokratin inte heller nu beredd att ge ett erkännande till deltidsförskolan, vilken i stora delar av landet är den helt dominerande formen för pedagogiskt stöd till barn , utöver hemmens insatser. Med detta vidmakthålls således regionala snedeffekter i statsbidragsgivningen. Därtill bortser man från att förutsättningen för en bra barnomsorg i hög utsträckning är beroende av de olika kommunernas sociala struktur. Det är inte minst i detta perspektiv som , i andra sammanhang framförda, förslag om vårdnadsersättning skall ses. Särskilt tydligt är att regeringen med sitt förslag om statsbidragssystem missgynnar deltidsomsorg. Man ger inte det utrymme för flexibilitet som i särskilt hög utsträckning är familjedaghemmens styrka; i förhållande till av oss, nedan, förordat statsbidragssystem är det först genom att avstå från flexibilitet och lokal anpassning som man med regeringens förslag når upp till den nivå som är rättvis och som vårt förslag innebär. Öppna förskolor i glesbygd drabbas särskilt hårt av regeringens förslag, vilket under inga omständigheter bör accepteras. För det tredje innebär förslaget att de familjedrivna omsorgsformerna ställs i |frykklass. Dessa får nämligen enbart bidrag per inskrivet barn. För många kooperativa daghem innebär det nu presenterade förslaget att verksamheten måste läggas ned, vilket är helt tvärt emot vad som är en önskad utveckling. Detta innebär att samhället med sina statsbidrag ger stark prioritet åt en djupare barnomsorgsverksamhet med mindre föräldramedverkan i driften. syn på statsbidragen till barnomsorg presenterades i proposition 1980/81:205. På grundval av denna proposition beslöt införa ett statsbidrag enligt bruttokostnadsmodellen. Det innebar att kommunen fick av alla sina bruttokostnader för barnomsorg täckta. I detta inräknades daghem, fritidshem, deltidförskolor, öppna förskolor och familjedaghem. I bidragsunderlaget fick också inräknas en schablonmässigt beräknad kostnad för pedagogisk ledning. För icke-kommunala institutioner gäller att statsbidrag utgår under förutsättning att de finns intagna i kommunens barnomsorgsplan. Ett statsbidrag med denna uppläggning tillgodoser enligt vår mening bättre behovet av en flexibel, obyråkratisk och utvecklingsbar barnomsorgsverksamhet än den i propositionen föreslagna. Enligt vår mening måste också ett sådant statsbidragssystem utvärderas beträffande sina effekter och successivt kunna omprövas. Det finns skäl att framhålla att kommunerna med vårt förslag har bättre förutsättningar att omvandla barnomsorgsverksamhet i kooperativ riktning, vilket innebär betydande samhällsekonomiska besparingar. bör understryka sin strävan i detta avseende genom att göra ett särskilt uttalande om betydelsen av föräldraledda daghem och andra omsorgsformer. De regionala fördelningsaspekterna, möjligheterna att ta vara på lokalt existerande förutsättningar för verksamheten och avbyråkratiseringen talar enligt vår mening för ett statsbidragssystem enligt bruttokostnadsmodellen. Fördelarna i ett sådant system är så stora att betydande resurser frigörs för andra verksamheter utan att den kommunala barnomsorgen begränsas eller försämras. Sådana resurser bör användas till vårdnadsersättning till den som helt eller delvis vårdar egna små barn i hemmet. Regeringens förslag är i ett avseende otillbörligt ofullständigt. Man avstår helt ifrån att redovisa någon kostnad för sina förslag. har en odiskutabel rätt att kräva av regeringen en redovisning av de ekonomiska konsekvenserna inför en så omfattande regelförändring som här är i fråga. Enligt vår mening bör avstå från att fatta beslut till dess regeringen presenterat sina kostnader. Effekterna av våra förslag innebär i förhållande till nuvarande situation en besparing för statskassan på 600 milj. kr. På lång sikt är sannolikt besparingseffekten större. Statsbidraget för den sociala hemhjälpen är 35 c/a>av kommunernas bruttokostnader för hemhjälpen. Regeringen föreslår nu en prestationsrelaterad statsbidragskonstruktion i form av statsbidrag, dels per årsarbetare inom den sociala hemhjälpen, dels ett schablonbidrag per person i gruppen ålders- och förtidspensionärer. Statsbidraget per årsarbetare föreslås till . När det gäller schablonbidraget anges det till storleksordningen . för varje pensionär. Vi finner det anmärkningsvärt att regeringen inbjuder till att fatta beslut om ungefärliga värden. Enligt vår mening finns också en uppenbar risk för att regeringens förslag i ökad utsträckning kommer att fresta kommunerna att tänja reglerna så att så många tjänster som möjligt kommer in i bidragsunderlaget. En sådan utveckling skulle ge ökad byråkrati. Enligt vår mening finns brister i statsbidraget till social hemhjälp. Det nuvarande systemet främjar inte rationalitet och individuellt engagemang i den utsträckning som vore önskvärt. Även på detta område finns skäl för att söka utveckla alternativa verksamhetsformer. Det kan gälla att anhöriga eller hjälpbehövande själva tar initiativ till och ansvar för en social hemhjälpsinsats. Även detta är ett exempel på en service på kooperativ grund. Det är angeläget att statsbidragsgivningen kan tillgodose sådana utvecklingsmö j ligheter. I avvaktan på ett sådant statsbidrag är det fullt möjligt att fortsätta statsbidragsgivningen enligt nuvarande regler. bör således avvisa propositionen i denna del och begära nytt förslag. Med stöd av det anförda hemställs 1. att avslår i proposition 1983/84:9 föreslagna nya regler för statsbidrag till barnomsorg och social hemhjälp, 2. att beslutar att statsbidrag till barnomsorgen skall utgå av bruttokostnaderna för daghem, fritidshem, kommunala familjedaghem, deltidsförskolor och öppna förskolor i enlighet med vad som anförts i motionen, 3. att för sin del uttalar att den kommunala barnom sorgsverksamheten i ökad utsträckning bör drivas i föräldraledda daghem och att olika omsorgsförmer genom bl. a. vårdnadsersättning från samhällets utgångspunkt ges lika värde. () () () () ()