mot · G602818 · 1983-01-20 00:00:00 — m. fl. Alla människors arbete är den mest centrala förutsättningen för att nå balans i den svenska ekonomin. Ett förverkligande av den målsättningen förutsätter en politik med en stram hushållning med våra ekonomiska tillgångar och naturresurser, teknisk utveckling och förnyelse av produktionsapparaten, en rättvis fördelning av produktionsresultatet och regional balans. har bättre än praktiskt taget varje jämförbart land kunnat värja sig mot den internationella massarbetslösheten. Att arbetslöshetstalen i många industriländer varit både tre och fyra gånger större än i vårt land visar att regeringspolitiken relativt sett varit mycket framgångsrik. ambitioner sträcker sig ändå längre än till de uppnådda resultaten. Den socialdemokratiska regeringen har valt en äventyrlig väg när det gäller att bekämpa arbetslösheten. Det finns en påtaglig risk att man inte tar till vara den flexibilitet som ryms i småskaliga satsningar på småföretagande och jordbruk, vilka utvecklas inom ramen för bl. a. en decentralistisk regionalpolitik. I stället inriktas politiken så att de ekonomiska resurserna i stor utsträckning satsas i de statliga krisföretagen, på traditionella arbetsmarknadspolitiska åtgärder och på flyttlasspolitik. Den socialdemokratiska politiken bygger på att höstens devalvering skall vara så framgångsrik att väsentligt kan öka sin export och sin andel av världsmarknaden. Om exportframgångarna inte blir vad socialdemokraterna förväntar sig finns en betydande risk att vårt land snabbt kommer att nå de arbetslöshetstal som flertalet av de västliga industriländerna nu har. Förutsättningarna att då genom traditionella arbetsmarknadspolitiska åtgärder begränsa dessa problem är små. redovisar en politik som ger människorna, företagen och de enskilda regionerna bättre förutsättningar att nå målet arbete åt alla. Den politiken innebär möjligheter till förstärkning av familjejordbruket, ytterligare bättre möjligheter till nyföretagande och produktutveckling i de små företagen, en aktiv satsning på hela den produktionskedja som syftar till ökad användning av inhemsk energi samt en förstärkning av regionalpolitiken inom ramen för det regelsystem anslöt sig . Minska utförsäkringen från A-kassorna Redan nuvarande arbetslöshetstal ger så stora problem att ytterligare insatser för att skapa en uthållig trygghet för de arbetslösa måste vidtas. aviserade till höstriksdagen 1982 att åtgärder inom arbetslöshetsförsäkringens ram borde vidtas för att begränsa problemen för de utförsäkrade. Vi vill peka på att detta utan kostnad för statskassan bör kunna ske inom ramen för en ökad solidaritet mellan dem som har arbete och dem som inget har. Regeringen meddelar i budgetpropositionen att man avser att återkomma med förslag som riktas till förmån för de utförsäkrade. Enligt vår mening bör dessa förslag innebära att man förlänger ersättningsperioden från A-kassan, vilket bör finansieras genom de ökade egenavgifter som förutsatte i sitt beslut . bör som sin mening ge regeringen detta till känna. Ungdomens arbetsmarknadssituation är särskilt allvarlig. Det råder bred politisk enighet om att extraordinära åtgärder måste vidtas för att unga människors första kontakter med arbetsmarknaden skall präglas av meningsfullt arbete i stället för bidrag i olika former. beslöt riksdagsmajoriteten att åtgärder skall vidtas för att alla ungdomar upp till skall erbjudas arbete eller utbildning i stället för arbetslöshetsersättning eller annat ekonomiskt stöd från det allmänna. Ett fullföljande av detta beslut förutsätter en nära samverkan mellan politiska beslut och åtgärder av parterna på arbetsmarknaden. Parternas medverkan i en sådan här utveckling innebär bl. a. att ungdomslönerna måste anpassas så att det framstår som rimligt att anställa oerfaren och ofta bristfälligt utbildad arbetskraft. Sådana åtgärder har på ett framgångsrikt sätt kunnat förverkligas för ungdomar upp till genom medverkan av den förra regeringen. Också när det gäller de äldre ungdomarna bör regeringen överlägga med de båda kommunförbunden om ett ökat kommunalt ansvar och ökade möjligheter för kommunerna att disponera medel som utgår som direkt ersättning till ungdomen. Övergången från skola till arbetsliv måste underlättas. Här kan lärlingsutbildningen spela en viktig roll. Möjligheten till provanställning måste vidmakthållas och näringslivet bättre än på basis av denna möjlighet öka anställningen av ung arbetskraft. Över huvud taget är det nödvändigt att noga överväga hur yrkesutbildning, lärlingsutbildning och arbetsmarknadsutbildning kan förbättras för att underlätta ungdomens inträde på arbetsmarknaden. Inte minst viktigt är härvid att beakta det faktum att de unga kvinnornas arbetsmarknadssituation är särskilt besvärlig. Enligt vår mening har socialdemokratin och den nuvarande regeringen en alltför stelbent och konventionell attityd till ungdomens arbetslöshetsproblem. Enligt vår mening bör därför ge regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande åtgärder för att underlätta ungdomens inträde på arbetsmarknaden. Det är nödvändigt att vidmakthålla en hög kapacitet och beredskap för beredskapsarbeten och arbetsmarknadsutbildning. Särskilt regeringens stora tillit till devalveringens gynnsamma exporteffekter understryker nödvändigheten av hög beredskap därest den positiva exportbedömningen senare visar sig ha varit utan grund. Regeringen begär medel för 7,7 milj. kr. dagsverken i beredskapsarbete. Av dessa kan 5 milj. kr. dagsverken tas i anspråk. I budgetpropositionen anmäls att särskilda beslut erfordras för ytterligare dagsverken utöver dessa 5 miljoner och att dessa beslut också, med utnyttjande av finansfullmakten, kan innebära att mer än 7,7 milj. kr. dagsverken kommer att genomföras. Enligt vår mening är det viktigt att anvisade medel för sysselsättningsskapande åtgärder får största möjliga effekt och en rimlig fördelning över och inom regionerna. På många områden gäller att inga jobb är billigare och mera meningsfulla än de existerande arbetstillfällen som kan vidmakthållas. Särskilt gäller det inom småföretag, hantverk samt jord- och skogsbruk. De medel som anvisas för regionala utvecklingsinsatser inom regionalpolitiken ger de bästa möjligheterna att till lägre dagsverkskostnader skapa fler arbetstillfällen och med en decentralistisk regionalpolitisk fördelning. Det är mot samma bakgrund viktigt att vidmakthålla och utveckla jord- och skogsbruket för att begränsa anspråken på de traditionella arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. För att trygga människornas och företagens goda livsbetingelser i de värst utsatta arbetslöshetsområdena är det nödvändigt att särskilt beakta infrastrukturella insatser. har i en särskild motion utvecklat sina synpunkter vad gäller trafikpolitik och vägunderhåll. Enligt vår mening kan väsentligt gynnsammare sysselsättnings- och regionalpolitiska effekter uppstå om AMS-medlen för sysselsättningsskapande åtgärder till viss del disponeras på annat sätt. Enligt vår mening kan dessa medel, med beaktande av den flexibilitet regeringen själv påtalar, utan nackdel begränsas med 170 milj. kr. förordar att ytterligare 150 milj. kr. anvisas till regionala utvecklingsinsatser på fjortonde huvudtiteln. Innevarande budgetår har 20 milj. kr. anvisats som bidrag till vissa oljetransporter i glesbygd. Regeringen drar in detta anslag med hänvisning till att det regionalpolitiska motivet kan tryggas inom ramen för de regionala utvecklingsinsatserna. Enligt vår mening finns starka rättvise- och regional politiska skäl att bibehålla ett anslag om 20 milj. kr. som bidrag till oljetransporter i glesbygd. Detta bör anvisas på särskilt konto som tidigare, men över fjortonde huvudtiteln. Jordbruket har en avgörande betydelse för sysselsättningen i stora delar av landet. Inte minst i de hårt sysselsättningsdrabbade Norrlandslänen är lantbruksbefolkningens arbete på det egna jord- och skogsbruket det mest meningsfulla alternativet. Regeringens inriktning att främst domänverket skall få köpa skogsbolagens skog motverkar dessa lantbrukares möjligheter att på ett välbehövligt sätt bygga upp sina enheter och trygga jobben. I en särskild motion från utvecklas vår syn i denna del. Det särskilda Norrlandsstödet är ett annat centralt inslag för att vidmakthålla jobben inom lantbrukssektorn i . Det är viktigt att utredningen om Norrlandsstödet leder fram till en förstärkning. De åtgärder vi ovan redovisat ger bättre förutsättningar för enskilda individer, för företagen och för regionerna att stå emot hotet om arbetslöshet. Detta gäller särskilt i de hårdast drabbade länen. Regeringen, som inte redovisat en sådan decentralistisk sysselsättningspolitik, har i budgetpropositionen dragit slutsatsen av sin politik. Den är att man bör underlätta människornas flyttning från dessa regioner. Det skulle innebära ett ytterligare slag mot framtidstron i redan hårt pressade regioner. vill inte lösa regionernas arbetslöshetsproblem genom att flytta människorna därifrån. Vi avvisar därför regeringens förslag om ökade stimulanser för flyttning. Anslaget till arbetsmarknadsservice kan mot den bakgrunden begränsas med 20 milj. kr. Med stöd av det anförda hemställs 1. att beslutar att hos regeringen begära förslag innebärande minskad utförsäkring från A-kassorna inom den ram om ökade egenavgifter till A-kassorna som förutsattes i det statsbidragssystem antog , 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande åtgärder för att trygga ungdomens inträde på arbetsmarknaden, 3. att beslutar att till Sysselsättningsskapande åtgärder anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med 170 milj. kr. sänkt reservationsanslag om 3 . för /84, 4. att beslutar att till Regionalpolitiskt stöd: Regionala utvecklingsinsatser under fjortonde huvudtiteln för budgetåret 1983/84 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med 150 milj. kr. förhöjt reservationsanslag av , 5. att beslutar att till nytt konto under fjortonde huvudtiteln till vissa oljetransporter i glesbygd för /84 anvisa ett reservationsanslag av , 6. att beslutar att med avslag på regeringens förslag om ökat startbidrag vid flyttning till Arbetsmarknadsservice för /84 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med 20 milj. kr. sänkt förslagsanslag av 1 . () () . () () () . ÅSLING (c)