mot · G6021466 · 1983-01-24 00:00:00 — m. fl. Den nya regeringen har i olika sammanhang framhållit att forskningen skall prioriteras såsom ett medel att främja fortsatt utveckling. Av regeringsdeklarationen framgår att ett centralt led i detta arbete är att utveckla den industriella basen för vår ekonomi. Långsiktigt krävs härför grundläggande forskning inom natur- och biovetenskaperna. Detta är en fortsättning på den forskningspolitik som under stor politisk enhet fastslog vid föregående (prop. 1981/82:106). Riksdagsbeslutet innebar att regeringens förslag skulle ligga till grund för det fortsatta arbetet i forskningspolitiska frågor . Behandlingen av forskningen på lantbruksområdet i regeringens proposition i ärendet byggde på den långsiktsplan inför 1990-talet och den verksamhetsplan som tagits fram av (). Utbildningsministern framhöll i propositionen under avsnittet om utveckling av den nationella forskningsplaneringen bl. a. följande: Jag vill i detta sammanhang erinra om att och tidigare jordbrukets högskolor återkommande har presenterat långtidsplaner och verksamhetsplaner. I sin anslagsframställning för /83 har lagt fram en långsiktsplan inför 1990-talet och en verksamhetsplan för åren 1981 1986. Långtidsplanen präglas av en strävan att söka leda forskning och utbildning mot ytterligare fördjupning, långsiktigt nyskapande, individuella initiativ och personligt ansvar. Viktiga ansvarsområden för har redovisats. Forskningen föreslås koncentreras kring frågor som medför kostnadssänkningar, produktivitetshöjningar och exportökningar i behöriga näringar. Kunskaper om långsiktig resurs- och miljövård ges fortsatt prioritet. Forskarutbildningen ges ökad vikt och åtgärder föreslås för att bl. a. förbättra grundutbildning, rekrytering och personalplanering samt utvärdering. Långsiktsplanen är vidare utgångspunkt och referensram för den femåriga verksamhetsplanen. Den långsiktsplanering som ha utformats vid är enligt min mening väl genomförd. Jag utgår från att också de erfarenheter som den har gett beaktas i UHÄs fortsatta arbete. Jordbruksministern framhöll följande: För egen del anser jag att långsiktsplaneringen i allt väsentligt kan läggas till grund för de prioriteringar som avser berörd forskning inom verksamhetsområde. Dock vill jag i det följande översiktligt ta upp de frågor som jag bedömer vara de mest väsentliga som den forskningspolitiska propositionen avser. Jordbruksministern framhöll vidare följande: Chefen för har tidigare denna dag anmält att han efter samråd med berörda statsråd räknar med en förstärkning av forskningsverksamheten med 100 milj. kr. för /84. Efter samråd med berörda statsråd räknar jag därför med att för forskningsverksamheten inom verksamhetsområde i budgetpropositionen för /84 kunna förorda en inte obetydlig resursförstärkning. Jag återkommer i nästa budgetproposition till hur denna förstärkning skall knytas till de övergripande prioriteringar som jag tidigare angett. Jag vill emellertid redan nu betona att de angivna prioriteringarna i viss utsträckning måste förverkligas genom en omfördelning inom befintliga ramar. Statsrådet I. har i årets budgetproposition (prop. 1982/83:100, bil. 2 Gemensamma frågor) berört de betydande svårigheter som näringslivet står inför och framhåller att detta gäller såväl våra traditionella basnäringar som nya och kunskapsintensiva branscher. Han framhåller vidare att en högtstående forsknings- och utvecklingsverksamhet är en nödvändig bas för utveckling av ny teknik för att utveckla industriella och tekniska potential. Slutligen anför han följande: En förstärkning av den svenska forskningsverksamheten är således nödvändig. Trots det ansträngda statsfinansiella läget måste insatser för forskning och teknisk utveckling ges ökade resurser. De är viktiga framtidsinvesteringar. Årets budgetproposition ger också på de flesta områden uttryck för en ökad satsning på forskningen. Sålunda har det s. k. huvudalternativet, dvs. en nedskärning , inte tillämpats för forsknings- och utbildningsanslagen inom område. En mindre minskning av anslagen har skett om totalt 20 milj. kr., varav 10 milj. kr. är specialangivet för administrationskostnader. Huvudförslaget har vidare inte tillämpats för forskningsråden, inte heller för dem som stöder s.k. sektoriell forskning, dvs. , , BFR eller forskningsanslag m. fl. En särskild forskningssatsning har vidare gjorts omfattande 210 milj. kr. 1982/83:100 bil. Denna har fördelats mellan olika forskningsråd, högskolor och andra forskningsutdelande organ, t. ex. . 13,5 milj. kr. är härvid andel. Av dessa har 2,6 milj. kr. Jordbruksministern har angivit att de nya medlen skall tillföras vissa prioriterade områden. Vid SLU har däremot huvudförslaget tillämpats. Anslagen föreslås därför skäras ned med ca 8 milj. kr. Eftersom SLU:s anslag innefattar också en mängd opåverkbara poster förutom lokalkostnader, såsom domänverkets fond för upplåten mark, ersättning till ledamöter i tjänsteförslagsnämnder, , bidrag till m. m., så blir nedskärningen på utbildning, forskning och administration. Det förhållandet att huvudförslaget tillämpas på som enda forskningsorganisation i årets budgetproposition måste tolkas som ett ställningstagande för att forskning och utbildning inom lantbrukssektorn bör minska i motsats till annan forskning i . Ett sådant förslag avviker från de grunder för de närmaste årens forskningspolitik som under stor enighet antog . Vi anser det inte befogat att ta ett sådant beslut. En nedskärning med 8 milj. kr. innebär naturligtvis en kraftig minskning av SLU:s forsknings- och försöksverksamhet samt utbildningen. Huvuddelen eller faller på lönekostnader och mer än hälften på förvaltningskostnadsanslaget, dvs. anslaget till löner för i huvudsak kvalificerad vetenskaplig personal. Totalt innebär nedskärningen mellan 40 och 50 tjänster varav mer än hälften på vetenskaplig personal. Underlag för att upphöra med forskning inom vissa områden saknas. Tvärtom visar tidigare riksdagsbeslut på behovet av ökning av resurserna. utbildningar, försöksverksamhet (därmed menas all mer tillämpad forskning), vissa grundläggande ämnens forskning samt gemensamma funktioner skulle härigenom drabbas av en nedskärning som kommer att variera . Vi anser att starka skäl finns att inte vidta denna åtgärd. är ensamt i landet att bedriva forskning och försöksverksamhet för de areella näringarna. Många ämnesområden finns bara vid SLU. Att bygga upp vetenskaplig kompetens inom ett område tar , i regel . Försvinner kunskaperna inom ett område vid SLU betyder detta följaktligen att avstår från kompetens inom detta område, medan huvuddelen av dylika beslut vid andra universitet ofta betyder en minskning av forskningsvolymen i landet. har genom omprioriteringar kunnat frigöra betydande resurser för satsningar på nya forskningsområden. Detta har skett inom ramen för en fortlöpande långsiktig planering av verksamheten. Som framgått ovan har detta sätt att leda verksamheten rekommenderats även för UHÄ-området i den forskningspolitiska propositionen. Dessa omprioriteringar har utnyttjats för satsningar inom bl. a. forskning för förbättrad skogsproduktion, djurhälsa och djurmiljö, miljökonsekvenser av jordbrukets produktionsteknik och minimerad användning av bekämpningsmedel m. m. För en fortsatt höjning av effektiviteten inom de areella näringarna är en högtstående forskning en viktig förutsättning. Forskningen på dessa områden har utnyttjats som ett väsentligt instrument för att uppnå de politiska målen för berörda näringar. Betydelsen av fortsatta produktivitetsförbättringar har så sent som i direktiven till livsmedelsutredning starkt betonats. I dessa har även understrukits nödvändigheten av att ökad hänsyn tas till effekter på miljön och krav på hushållning med naturresurser vid livsmedelsproduktionen. politiken har betydelsen av nya rön för forskningen med skärpa påpekats. Detta framhålls bl. a. i det senaste skogspolitiska beslutet. I den långsiktsplan som tog fram konstateras att de rationaliseringsvägar som tillämpats inom lantbruket kan förväntas ge samma resultat . För en fortsatt höjning av produktiviteten är en bättre kunskap om de biologiska produktionsprocesserna en tvingande förutsättning. Samma krav på grundläggande kunskaper är också en förutsättning för att produktionen skall kunna ske under ökad hänsyn till miljön med bevarande av våra naturresurser för ett långsiktigt utnyttjande och för en produktion av så näringsriktiga livsmedel som möjligt. Sammantaget innebär detta att behovet av kunskap inom livsmedelsproduktionen mycket starkt kommer att öka , såvida inte dessa politiska mål väsentligt kommer att ställas i bakgrunden. Lantbruket står även inför betydande krav på produktionsomställningar. Från samhällssynpunkt vore det av stort intresse att kunna utnyttja åkermarken för produktion av råvaror för användning som energi eller industriråvara. Sådana program har också startats på . har även ansvar för huvuddelen av den forskning inom skogsområdet som bedrivs i landet. Betydelsen av en uthållig, framtida produktion av skogsråvara på minst nuvarande nivå kan inte nog understrykas ur en samhällsekonomisk synvinkel. Detta har kommit till klart uttryck i och i årets anslagsframställning. Vi anser att genom sin långsiktsplanering har skapat goda förutsättningar för att kunna lösa de krav som samhället ställer på verksamhetens inriktning och uppfylla de förväntningar på resultat som ställs. arbetar inom ett område som är centralt för vår samhällsekonomi och på ett sätt som är av stor långsiktig betydelse. Det är vidare olyckligt om den planering som genomförts inte kan utnyttjas för ett effektivt resursutnyttjande genom den relativt stora neddragning av resurserna som på ett oförutsett sätt föreslås. Vi är emellertid medvetna om det hårt ansträngda statsfinansiella läget. Kostnaderna för administration och vissa gemensamma funktioner bör kunna nedbringas. Vidare bör ytterligare samordning av utbildningen kunna ske. Liksom torde det även vara möjligt att genom mindre rationaliseringar i övrigt och genom omprioriteringar kunna frigöra resurser för satsningar på nya områden. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar anvisa ytterligare 4 milj. kr. under anslaget G 1 : Förvaltningskostnader. () () . () () () () () () () ()