mot · G602183 · 1983-01-11 00:00:00 — Motion 1982/83:183 m. fl. Val av ledamöter i länsarbetsnämnder I proposition 1982/83:100, bil. 2, behandlas bl. a. de statliga myndigheternas förtroendemannastyrelser, deras ställning, arbete och ansvar. (B 1977:01) arbetar f. n. med en allmän översyn och kartläggning av de successivt genomförda förändringarna av förvaltningsorganisationen vad gäller tillkomst av förtroendemannastyrelserna och konsekvenserna därav för förhållandet mellan regeringen, och myndigheterna. Enligt vad jag har inhämtat kommer utredningens arbete i denna del att slutföras . I annat sammanhang avser jag att återkomma till regeringen med förslag om att tillsätta en särskild utredning med uppgift att se över frågor om statlig styrelserepresentation, styrelsernas roll, ansvar m. m., att utvärdera effektiviteten i det statliga styrelsearbetet och att undersöka behovet av utbildning av ledamöter i statliga styrelser. I det sammanhanget bör även styrelsernas betydelse för myndigheternas effektivitet och utvecklingen av servicefrågorna belysas. Med anledning av detta vill vi återigen aktualisera sammansättningen och valet av styrelserna för länsarbetsnämnderna. Liksom på riksplanet har länsarbetsnämnderna på det regionala planet en mängd viktiga samhällsuppgifter. Som exempel vill vi nämna att o leda planläggning av och själv vidta åtgärder som betingas av arbetslöshet eller brist på arbetskraft, o leda verksamheten i fråga om statligt regionalpolitisk! stöd, o fullgöra uppgifter enligt lagstiftning om lokaliseringssamråd samt i övrigt bedriva rådgivning och upplysning rörande näringslivets lokalisering, o ha överinseende över den offentliga arbetsförmedlingen, o öva tillsyn över annan arbetsförmedling än den offentliga, o leda arbetsvårdsverksamheten, o leda den statliga yrkesvägledningsverksamhet som icke ankommer på annan myndighet, o fullgöra uppgifter enligt lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring och lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd, o enligt särskilda föreskrifter handlägga vissa ärenden rörande investeringsfonder och arbetsmiljöfonder, o planlägga utnyttjandet av landets arbetskraft vid krig eller under andra utomordentliga förhållanden, som föranleds av krig eller krigsfara. består av ordförande och nio andra ledamöter. En av ledamöterna är vice ordförande. I skall en ledamot representera kommunen. För ledamöterna, utom ordföranden och vice ordföranden, finns lika många suppleanter. Länsarbetsdirektören är självskriven ledamot i nämnden. Regeringen utser ordförande och vice ordförande efter förslag av generaldirektören. Övriga ledamöter och suppleanter utses av . Eftersom vice ordförande måste väljas bland redan utsedda ledamöter, utses även denne i praktiken av . Av ledamöterna utses två efter förslag av , två efter förslag av i , en efter förslag av och en efter förslag av Centralorganisationen /SR. Den myndighet, , under vilken länsarbetsnämnderna lyder utser alltså sju av dessa nämnders totalt nio ledamöter. Detta tillvägagångssätt skiljer sig markant från vad som tillämpas vid tillsättning av samtliga övriga regionala nämnder, där majoriteten av ledamöterna utses av politiskt valda organ. Som exempel vill vi nämna: där samtliga ledamöter, med undantag av ordföranden, utses av eller i förekommande fall kommun; länsbostadsnämnd som består av ordförande och fem andra ledamöter och där länsbostadsdirektören är självskriven ledamot och övriga ledamöter utses av regeringen; länsvägnämnd där samtliga sju ledamöter utses av ; lantbruksnämnd som består av lantbruksdirektören och åtta andra ledamöter varav fyra utses av regeringen och fyra av ; skogsvårdsstyrelse som består av länsjägmästaren och sex andra ledamöter varav tre utses av regeringen och tre av ; styrelse där regeringen utser ordförande och vice ordförande och övriga fyra ledamöter eller, där fråga är om kassa vars verksamhetsområde utgörs av kommun, av kommunfullmäktige. Enligt vår principiella uppfattning bör styrelserna för alla regionala förvaltningsorgan utses av eller i förekommande fall av kommun. Den offentliga makten kanaliseras i det svenska demokratiska systemet genom de politiska partierna och deras företrädare i olika organ på skilda nivåer. Därför och i avvaktan på en fullständigt genomförd länsdemokratireform kan och bör den politiska förankringen i länsarbetsnämndernas styrelser komma till stånd genom att majoriteten av ledamöterna i dessa nämnder utses av regeringen och/eller landstingen. Med hänvisning till länsarbetsnämndens omfattande och viktiga uppgifter på det regionala planet finns det ingen anledning till varför inte även denna nämnds sammansättning skulle återspegla de skilda politiska riktningarna i länet. Enligt vår uppfattning kan detta ske genom att regeringen utser fyra ledamöter och berört landsting, eller i förekommande fall kommun, utser fyra ledamöter. Länsarbetsdirektören bör även i fortsättningen vara självskriven ledamot och regeringen liksom utse ordförande och vice ordförande. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande val av ledamöter i länsarbetsnämnder. () ()