mot · G602278 · 1983-01-13 00:00:00 — Underskotten i den svenska statsbudgeten Underskotten i den svenska statsbudgeten har vuxit mycket snabbt . Innevarande budgetår beräknas budgetunderskottet uppgå till mot /82.1 den senaste budgetpropositionen (prop. 1982/83:100) räknar regeringen med ett budgetunderskott på även för /84. Regeringens bedömning av budgetunderskottets storlek 1983/84 måste betecknas som mycket optimistisk. Det är inte osannolikt att det slutligen hamnar . De snabbt växande budgetunderskotten har nått en sådan nivå att de utgör ett av de största hoten mot stabiliteten i den svenska ekonomin. Den takt med vilken budgetunderskottet vuxit har inneburit att de statliga ränteutgifterna nu ökar snabbast av alla statsutgifter. som statsbudgeten visar underskott kommer nämligen statsskulden och därmed ränteutgifterna att öka. Räntekostnaden för statsupplåningen har vuxit med i genomsnitt . Eftersom statsinkomsterna vuxit med endast , kommer om utvecklingen får fortsätta enbart ränteutgifterna att sluka alla statsinkomster inom en mycket snar framtid. Redan under innevarande år beräknas ränteutgifterna ta omkring en fjärdedel av statsinkomsterna i anspråk. Budgetunderskotten undergräver inte endast de offentliga finanserna utan försvårar också det privata näringslivets ekonomiska utveckling. Den offentliga sektorns finansieringsbehov bidrar genom de ökade anspråken på kreditmarknaden till att driva upp såväl räntenivån som inflationstakten i landet. Den industriella expansion som fordras för att svensk ekonomi åter skall komma i balans förhindras genom att företagens investeringar både trängs undan och fördyras. Det är enligt min mening helt uppenbart att krafttag måste tas för att bringa ner budgetunderskotten på en betydligt lägre och mindre skadlig nivå. När inkomster och utgifter inte går ihop kan man antingen sträva efter att höja inkomsterna eller att sänka utgifterna eller finna en kombination av båda. Den senaste budgetpropositionen visar klart att regeringen ensidigt inriktar sig på att försöka öka statsinkomsterna. Detta skall uppnås dels via ett högre skattetryck, dels via en framtida högre tillväxt i ekonomin. En sådan politik är emellertid dömd att misslyckas. Det svenska skattetrycket är redan i utgångsläget ett av de högsta i världen. Fortsatta skattehöjningar för hushåll och företag bidrar endast till att ytterligare undergräva tillväxten i svensk ekonomi. behöver är i stället skattesänkningar för att stimulera till ökade arbetsinsatser. Dagens stora budgetunderskott utgör dessutom i sig självt det största hindret för ökad tillväxt i samhällsekonomin. Det är därför nödvändigt att först minska budgetunderskottet innan det är möjligt att räkna med växande skatteunderlag. Den enda framkomliga vägen i det läge vi nu befinner oss i är att minska utgifterna. Endast genom besparingar i statens omfattande transfereringar till hushåll och företag och genom nedskärningar i det offentliga tjänsteutbudet kan budgetunderskottet bringas ned. Ju längre vi dröjer med att vidta sådana åtgärder, desto svårare och mer påfrestande blir besparingsarbetet för alla parter, därför att förr eller senare måste vi ändå börja rätta munnen efter matsäcken. Med stöd av det anförda hemställs att uttalar att regeringen bör tillsätta en parlamentarisk kommission med uppdrag att skyndsamt utarbeta förslag som leder till balans mellan statens inkomster och utgifter och fastställer en avbetalningsplan för statens skulder.