mot · G70215 · 1983-10-21 00:00:00 — m. fl. Statsbidrag till barnomsorg och social hemhjälp (prop. 1983/84:9) I proposition 1983/84:9 föreslås förändringar i statsbidragsreglerna beträffande barnomsorgen och den sociala hemhjälpen. För båda verksamheterna föreslås att bidraget bestäms utifrån antalet årsarbetare. Dessutom föreslås för barnomsorgen att ett bidrag per inskrivet barn skall utgå och för den sociala hemhjälpen ett bidrag per ålders- och förtidspensionär. Det påstås i propositionen att omsorgerna om barn, äldre och handikappade är prioriterade samhällsområden. Vidare sägs att omsorgerna för dessa grupper fortsättningsvis skall prioriteras även om också högt prioriterade områden måste anpassas till de ramar som samhällsekonomin ger. Efter denna honungslena och direkt vilseledande inledning utsätts både barnomsorgen och äldreomsorgen för ett grovt angrepp, i vad gäller både utbyggnad och kvalitet. Vpk avvisar propositionens förslag när det gäller statsbidragens utformning och omfattning för barnomsorgen och den sociala hemhjälpen. Vpk vill i stället ha statsbidrag som både tryggar en utbyggnad av dessa verksamheter och garanterar en bra och jämn kvalitet inom dem. Grundprincipen i regeringens förslag är: ju fler inskrivna barn och anställda - desto mer statsbidrag. Propositionens förslag torde ligga väl i linje med strävandena efter ett s. k. ökat resursutnyttjande, dvs. överinskrivning och flexibilitet i verksamheten. För att ytterligare öka inskrivningen föreslår regeringen att ytnormen slopas. Eftersom årsbidraget per årsarbetare inte är differentierat efter personalens utbildning finns det stor risk att kommunerna frestas att spara, genom att anställda barnskötare och outbildad personal i stället för förskollärare och fritidspedagoger. räknades statsbidraget till barnomsorgen upp i takt med kostnadsindex. I regeringens förslag föreslås en höjning och att indexregleringen upphör. Regeringens förslag innebär en reell sänkning av statsbidragen i relation till den förväntade kostnadutvecklingen. Man öppnar dörren för överinskrivning och bromsar utbyggnadstakten inom barnomsorgen. Löftena om en snabb utbyggnad av barnomsorgen har inte infriats. Inte ens utbyggnadsmålet i femårsplanen om 100 000 nya daghemsplatser och 50 000 nya fritidshemsplatser har kunnat uppnås. Det fattas 32 900 platser i daghem och 24 100 fritidshemsplatser för måluppfyllelse. missat med en tredjedel av platsantalet. Dessutom ingick i överenskommelsen att s. k. full behovstäckning skulle vara uppnådd 1985. Kommunernas vilja och möjlighet att bygga ut förskole- och fritidsverksamheten är i mycket beroende på de statsbidrag som utgår. I överenskommelsen om femårsplanen ingick också att statens andel av kostnadstäckningen för förskole- och fritidshemsverksamheten successivt skulle öka . Den faktiska utvecklingen har i stället blivit att statens andel sjunkit. Kortsiktigt innebär nu propositionens förslag en ökning av statsbidragen på för daghem och fritidshem. Staten kommer att svara för av de totala kostnaderna för barnomsorgen, kommunerna får svara för och föräldraavgifterna för . Men eftersom indexregleringen av statsbidragen föreslås upphöra kommer kommunerna att få vidkännas minskning av statsbidragets storlek inom bara . Kommunerna kommer alltså att få ta ett än större ekonomiskt ansvar för barnomsorgen. Enligt vpk:s mening borde statsbidragen utformas så att de blir en verkligt stimulans för kommunerna att bygga ut verksamheten. Bidragskonstruktionen bör dessutom vara sådan att den gynnar en kvalitativt bra barnomsorg. Därför måste statsbidragen kopplas ihop med bindande miniminormer för personaltäthet, ytnormer och barngruppsstorlekar. Vpk:s förslag i dessa delar finns närmare beskrivna i motion 1982/83:743. Denna motion kommer att behandlas med regeringspropositionen. För att säkra både den kvantitativa och den kvalitativa utbyggnaden av barnomsorgen föreslår vpk dels ett driftbidrag, dels ett anordningsbidrag. Driftbidraget föreslås utgå av de faktiska driftkostnaderna och täcker på så sätt personalkostnaderna. Det betyder en ungefärlig kostnad av 9 550 milj. kr. För att åtminstone infria utbyggnadslöftet från femårsplanen föreslår vpk ett temporärt anordningsbidrag. Detta bör utgå av kommunernas investeringskostnader för de ca 60 000 platser i daghem och fritidshem som återstår i femårsplanen. Det betyder en ungefärlig kostnad av 1 200 milj. kr. F. n. finansieras statsbidragen till förskola och fritidshem med en avgift, barnomsorgsavgiften, som ingår i socialförsäkringsavgiften. Denna barnomsorgsavgift, som betalas av alla arbetsgivare och egenföretagare, uppgår till av löneunderlaget. /83 fick staten in 6 576 milj. kr. men betalade bara ut 5 515 milj. kr. till förskole- och fritidsverksamheten. Det innebär att det finns en dryg miljard kronor att finansiera en utbyggd barnomsorg med. Genom att ytterligare höja barnomsorgsavgiften kan det ovan nämnda driftbidraget finansieras. Enligt propositionens förslag skall ett speciellt bidrag utgå för barn med särskilda behov, schablonberäknat till . för vart tionde inskrivet barn. Vpk anser inte att detta stöd är tillräckligt. Det ekonomiska stödet till barn med särskilda behov bör ovillkorligen utgå till varje barn som behöver det. Det betyder att så fort ett daghem eller fritidshem får barn med särskilda behov av extra stöd och stimulans skall det utgå statsbidrag för detta. Statsbidraget skall kunna begäras i efterskott för den faktiska kostnad varje kommun haft. Regeringens förslag till nya statsbidrag betyder kraftiga försämringar för privata och föräldrakooperativa daghem. När det gäller de föräldrakooperativt drivna daghemmen anser vpk att dessa daghem bör övergå i regi med kommunalt ekonomiskt ansvar på samma sätt som för övrig daghemsverksamhet. Övertagandet bör gälla de föräldrakooperativ som är i drift . Därefter bör inga nya sådana åtaganden ske. Med de statsbidragsregler som vpk föreslår kommer detta inte att bli särskilt ekonomiskt betungande för kommunerna. För att åstadkomma en verklig föräldramedverkan inom barnomsorgen måste denna organiseras och lagstadgas. Förslagsvis bör föräldrarna garanteras möjlighet att tillbringa inom barnomsorgen. Ekonomisk ersättning bör utgå via föräldraförsäkringen. Vpk föreslår att frågan om hur föräldramedverkan praktiskt skall kunna förverkligas, ekonomiskt och organisatoriskt, utreds. Den sociala eller hemhjälpen som den också kallas är en verksamhet som tillsammans med andra stöd- och hjälpinsatser syftar till att bl. a. möjliggöra för äldre och handikappade människor att kunna bo kvar hemma. Socialtjänstlagen ålägger kommunerna att bedriva social hemtjänst. Den sociala omfattar i huvudsak följande: hjälp med hushållsgöromål, boendeservice åt handikappade, hårvård, fotvård, matdistribution och snöröjning. Kommunerna tvingas att avgiftsfinansiera den sociala , trots att den till stora delar borde vara helt avgiftsfri, t. ex. i vad gäller fotvård. I propositionen påstås att kommunerna byggt upp en effektiv social service för äldre och handikappade. Tyvärr är detta inte sant. har det skett betydande inskränkningar, och den sociala servicen måste byggas ut både kvantitativt och kvalitativt. Befolkningen kommer att öka och närma sig 2 miljoner från nuvarande 1,4 miljoner. Det är de äldsta grupperna som kommer att öka mest. Enligt tillgängliga demografiska prognoser kommer antalet människor att fördubblas. En sådan åldersförskjutning aktualiserar behovet av ökade insatser för att förbättra de äldres situation. F. n. får kommunerna ett statsbidrag på på bruttokostnaderna. föreslås i propositionen ett statsbidrag per årsarbetare och ett bidrag per ålders- och förtidspensionär på . Detta blir i förhållande till nuvarande bidrag ett försämrat statsbidrag för kommunerna. verket betyder detta en attack mot verkligt resurssvaga gruppers möjlighet att leva ett anständigt liv. Det nu föreslagna statsbidraget ligger också under vad man senast beviljade i budgetsammanhang. Dessutom kommer bidraget inte att stå i relation till kommunernas kostnader för denna verksamhet. Vpk föreslår att nuvarande 35-procentiga statsbidrag som beräknas på kommunernas bruttokostnader skall utgå även i fortsättningen. Vpk föreslår också att statsbidraget indexregleras och därmed följer de kostnadsstegringar som kommunerna kommer att få för varor och tjänster i denna verksamhet. Med hänvisning till det anförda och med anledning av proposition 1983/84:9 föreslås 1. att beslutar avslå regeringens förslag till nytt statsbidragssystem för barnomsorgen och den sociala , 2. att beslutar avslå regeringens förslag att avindexera statsbidragen till barnomsorgen och den sociala , 3. att beslutar att nuvarande statsbidragssystem för barnomsorgen skall ersättas av ett driftsbidrag motsvarande av kommunens nettokostnader för driften, 4. att beslutar att t. v. inrätta ett anordningsbidrag för heltidsförskola och fritidshem motsvarande . per plats i syfte att förverkliga beslut om utbyggnad av barnomsorgen, 5. att uttalar att föräldrakooperativa daghem som driver verksamhet bör överföras i regi, 6. att uttalar sig för en höjning av barnomsorgsavgiften till och hemställer hos regeringen om förslag härom i anslutning till statsbudget för /85. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) INGA (vpk) minab/gotab 1983 77036