mot · G602193 · 1983-01-12 00:00:00 — Motion 1982/83:193 och av fördelningen av u-landsbiståndet Hjälp till underutvecklade länder inte minst genom SIDA har betytt mycket för fattiga länder. Svenska folket har ställt sig helhjärtat bakom svenskt bistånd. Trots dagens problem inom de egna gränserna finns solidaritet och vilja att stödja och förbättra ställningen för andra folk hos Frågan om pengarna når fram har alltid funnits. Trots de stora behoven är det inte säkert att biståndet får önskad effekt och att medlen används rätt. Stundom har uppgifter spritts att mat och kläder blivit liggande, att handel med skänkta produkter sker, att mellanhänder och distributörer inte haft vilja eller förmåga att sätta in biståndet så att det ger resultat. I en intervju med SIDA-chefen publicerad i heter det: SIDA kan inte göra av sina pengar på ett försvarbart sätt. Därför kommer det att bli alltmer pengar över. I intervjun sägs det: Vi har ändå inte råd att ge vettigt bistånd. Och anledningen anges vara att SIDA har för stort anslag till projekt men för litet för att administrera bistånd och kontrollera att de utbetalade pengarna används rätt. Detta uttalande ger väl vatten på kvarn åt dem som tidigare kritiserat svenskt bistånd som ineffektivt. Är det då en utväg att öka administrationen? Vårt svar är nej. Det skulle bara innebära större byråkrati och längre väg till de hjälpbehövande. Visst behövs det administratörer, men när det gäller detta område finns redan personal och organ som är redo och som har kunskap och metoder. Den kristna församlingen i har bedrivit verksamhet i u-land och fattiga områden mer än två århundraden och med egna organisationer och organ , då EFS bildades, och något tidigare genom vissa begränsade missionsföretag. Under denna långa tid har stor erfarenhet vunnits, viktiga upptäckter gjorts och betydande resultat nåtts. har missionen arbete på många håll i alla världsdelar. Det finns missionsstationer, sjukhus, kliniker, skolor, hem och industrier i missionens regi eller övertagna av kyrkor som bildats och som arbetar med svenskt stöd. Det är ingen tvekan om att det behövs pengar. Det finns personal som är vuxen uppgiften att kanalisera svenska medel till dem som verkligen behöver hjälp. Man kan göra mer skada än nytta när man ger ett land pengar, heter det i DN:s artikel om biståndet. Missionen och Röda korset och Rädda barnen gör alltid nytta, och när det heter att utveckla landsbygden är nyckeln till all utveckling, vill vi betona att det svenska bistånd som så länge getts genom missionen just bidragit till landsbygdsutveckling. Vi har sett det i , i Transvaal, i och i för att nämna några exempel. Vi får väl snart skaffa en konsult för att ta hand om alla konsulenter, säger . Detta bör tas på allvar och visar problemen med den redan byråkratiserade verksamhet sorn svenskt bistånd leder till. Kyrkorna och vissa andra organisationer har det nät av "konsulenter och den ledning som kan uträtta mycket. Slutligen anser vi att en del av det svenska biståndet bör kunna gå via svenska företag av olika slag som har resurser och branschkännedom nog för att just utveckla landsbygden. De svenska skattebetalarnas pengar bör läggas där de effektivt bidrar till den utveckling som gör det drägligt för människor och länder. Det torde utan mer omfattande utredning snart kunna kartläggas hur de pengar sorn blir över genom redan befintliga företag och utbildade personer genast och på bästa sätt kan användas. En översyn av SIDA:s arbete Det är nödvändigt att snabbt finna vägar som leder till ett effektivt biståndsarbete. Förslag till konkreta åtgärder bör tas fram. Vad vi framfört om missionen och andra organisationers arbete och om möjligheten att genom svenska företag kanalisera hjälpen på ett vettigt och effektivt sätt bör betonas och leda tili en översyn av biståndet till de länder som vi vill hjälpa. Med stöd av vad som anförts hemställs att hos regeringen begär en översyn av fördelningen av svenskt u-landsbistånd.