mot · G602581 · 1983-01-20 00:00:00 — Sektorsforskning kan definieras som forskningssatsningar av departement och verk, där forskningen organiseras i nära samarbete med beslutande organ och där forskningen är direkt inriktad på att skapa underlag för beslut. Det finns ett antal organ för skilda slag av problemorienterad sektorsforskning inom den offentliga sektorn. Styrelsen för teknisk utveckling (STU) under industridepartementet, () under försvarsdepartementet och statens råd för byggnadsforskning under kan nämnas som exempel. Delar av sektorsforskningen är av hög standard. Skilda förhållanden medverkar emellertid till att sektorsforskningen ofta inte ger det utbyte som skulle kunnat uppnås om medlen i stället kanaliserats till och högskolor. Det fria och obundna sökandet efter nya problem riskerar att gä förlorat genom en nära anknytning mellan forskning och myndigheter. Sektoriseringen medför att forskningens tillgänglighet och offentlighet minskar såväl för allmänheten som, vilket är än viktigare, för forskarsamhället utanför sektorsinstitutionen. Därmed minskar möjligheten att bedöma forskningens värde. De avvägningar som låg till grund för beslutet om 1982/83: 581 forskningsinsatsen riskerar vid en intern bedömning att prägla utvärderingen. Forskarens karriärmässiga beroende av uppdragsgivaren kan haen oförmånlig inverkan. Internationella kontakter och därmed sammanhängande prövning av resultaten förekommer i liten utsträckning. En olägenhet med sektorsforskningen är dessutom att den är svår att överblicka. Beloppen för sektorsforskning i skilda departement har vid undersökningar visat sig vara behäftade med stora systematiska fel. Forskning och utveckling är attraktiva anslagsposter, vilka kan användas som etiketter för andra, rent administrativa verksamheter. Delar av den nu sektorsbaserade forskningen bör enligt vår mening föras över till högskolan. Genom att statliga myndigheter beställer forskning av och högskolor skapas en naturlig kanal för anknytningen till den statliga beslutsprocessen i övrigt. Högskolan får genom en sådan förändrad anslagsgivning större möjligheter att anställa kvalificerade forskare; till en del kunde sysselsättningen för nyutexaminerade doktorer och för doktorander lösas och samspelet mellan den tillämpade forskningen och grundforskningen säkras. Idéer från den senare kan ge incitament till nya metoder och infallsvinklar medan frågeställningar inom den tillämpade sektorn kan berika och stimulera grundforskningen. Regeringen bör senast i budgetpropositionen 1984 lägga fram principförslag om hur delar av sektorsforskningsmedlen skall överföras till högskolan. Överföringen bör ske successivt. Detaljerade förslag rörande t. ex. hur byggforskningsrådets, delegationens försocial forskning och energiforskningens, liksom vissa statliga verks forskningsanslag, skall överföras till högskolan bör framläggas . Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att kunskapsmålet mäste ges prioritet framför andra uppgifter som pålagts skolan, 2. att uttalar att träningen i svenska språket måste ges en framträdande plats i förskola och grundskola, 3. att hos regeringen begär förslag till nya bidragsregler för fristående skolor i enlighet med vad som i motionen anförts. 4. att som sin mening ger regeringen till känna att prövningen av stöd till fristående skolor i enlighet med de fastställda reglerna mäste ske utan dröjsmål, 5. att hos regeringen hemställer om översyn av författningar och anvisningar inom utbildningsområdet i syfte att förenkla terminologin. 6. att avvisar regeringens förslag om nya riktlinjer för integrering av undervisning i enlighet med vad som i motionen anförts, 7. att beslutar avskaffa nuvarande tidsbegränsning för nivågruppering på högstadium, 8. att beslutar upphäva läroplanens för 1982 föreskrift om att tillvalskurser på högstadiet inte får organiseras så att de riskerar att få en ensidig könssammansättning, 9. att som sin mening ger regeringen till känna att temastudier på högstadiet bör utnyttjas för att systematiskt organisera undervisning för elever med särskilda intressen, bl. a. som en förberedelse för vidare studier inom skilda specialområden eller för yrkeslivet, 10. att beslutar avvisa regeringens förslag om att avskaffa den s.k. yrkesintroduktionen, 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående ökade möjligheter för att anpassa dimensioneringen av gymnasielinjerna efter elevernas önskemål. 12. att som sin mening ger regeringen till känna att aktiviteter i skolan som avser föreningsmedverkan eller är av utpräglad hobbykaraktär skall vara frivilliga. 13. att hos regeringen begär förslag rörande sänkt skolpliktsålder med flexibel intagning till i enlighet med vad som i motionen anförts, 14. att hos regeringen hemställer om utvärdering av hemspråksreformen i syfte att klarlägga vilka som skall ha rätt till sådan undervisning, 15. att hos regeringen begär förslag till nya regler för betygssättningen i innebärande att betyg skall ges på alla stadier, 16. att hos regeringen begär en utvärdering av de betygsersättande samtalens innehåll och utformning, 17. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om konkurrenskomplettering av betyg, 18. att hos regeringen begär förslag till förändringar avlärarutbildningen enligt de riktlinjer som anges i motionen, 19. att uttalar att fortbildning som berättigar till B-avdrag skall inriktas mot en fördjupning av ämneskunskaperna, 20. att hos regeringen begär en översyn av hur skolans resurser utnyttjas i enlighet med vad som i motionen anförts, 21. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ökad internationalisering av utbildning och forskning. 22. att sorn sin mening ger regeringen till känna att en utredning bör tillsättas med uppgift att lägga förslag om ett i grunden förändrat antagningssystem till högskolan enligt de i motionen redovisade riktlinjerna. 23. att hos regering begär att uppföljningskommittén skall fullfölja sitt arbete samt få tilläggsdirektiv i enlighet med vad som i motionen anförts. 24. att som sin mening ger regeringen till känna att regionstyrelserna skall avskaffas. 25. att avvisar regeringens förslag om etappindelning och lokalisering av ekonomlinjen, 26. att hos regeringen begär nytt förslag rörande ekonomutbildningens innehall och organisation i enlighet med vad som i motionen anförts. 27. att som sin mening ger regeringen till känna att det skall finnas möjlighet, om särskilda skäl finns, att pa arvodestjänst som assistent förordna antagna forskarstuderande med doktorandtjänst samt forskarstuderande utan vare sig utbildningsbidrag eller doktorandtjänst. 28. att som sin mening ger regeringen till känna vad sorn i motionen anförts om inrättande av mellanexamen/specialistexamen. 29. att hos regeringen begär förslag till förändrad t jänsteorganisation för högskolan i huvudsak i enlighet med lärart jänstutredningens förslag varvid också bör beaktas vad som i motionen anförts om särskilda meriteringstjänster efter doktorsexamen. 30. att hos regeringen begär förslag rörande sektorsforskningsmedlen i syfte att successivt föra över dessa till högskolan. H. () GARL BILDT (m) L. () i 1982/83:581 31 Motionens huvudsakliga innehåll 1 Utbildning för kunskap och kompetens 2 Skolmonopolet måste brytas 5 Utbildningsbyråkratin måste bekämpas 6 Differentiering skapar frihet 8 Kontakter med yrkeslivet 9 Skolan skall fostra 10 Resurserna är tillräckliga I? Kravet på kvalitet 17 Antagning till högre utbildning 18 Utbildningens kvalitet behöver förstärkas 21 Forskning och forskarutbildning 24 Forskning för tillväxt 24 Doktorandtjänster viktigt steg 24 Mellanexamen/specialistexamen nödvändig 26 En fortsatt forskarkarriär 26