mot · G6022243 · 1983-03-23 00:00:00 — m. fl. Kommunalekonomiska frågor (prop. 1982/83:90) Enligt årets finansplan var avsikten att de kommunalekonomiska frågorna , efter ytterligare överläggningar med kommunförbunden och beredning av olika delfrågor, skulle behandlas i en särskild proposition våren Översiktligt redovisas emellertid i finansplanen vissa utgångspunkter för denna kommande proposition. I finansplanen omnämns sålunda bl. a. att den indragning av skatteunderlag från fysiska personer om som sker under innevarande år bör upphöra fr. o. m. . En parlamentarisk utredning för översyn av skatteutjämningssystemet aviseras. Vidare talas om önskvärdheten av minskad statlig detaljreglering av kommunsektorn samt en omformning av vissa statsbidrag och ersättningar i syfte att bl. a. skapa utrymme för särskild kompensation till de sämst ställda kommunerna så att kraftiga skattehöjningar skall kunna undvikas. Den nu föreliggande propositionen (1982/83:90) ger i påfallande ringa omfattning några konkreta besked om hur de kommunalekonomiska frågorna enligt regeringens mening bör lösas. hänvisas till en kommande, ännu ej föreliggande proposition, i detta fall kompletteringspropositionen. En samlad bedömning av de ekonomiska förutsättningarna för kommunsektorn måste därför ytterligare anstå. I propositionen framläggs det i finansplanen aviserade förslaget, att indragningen av skatteunderlag från fysiska personer skall återföras till kommunerna fr. o. m. . Såsom framhålls i moderata samlingspartiets partimotion (1982/83:2107) i anledning av finansplanen är indragningen en temporär åtgärd som bör upphöra fr. o. m. På ett par punkter innehåller propositionen delförslag, som inte redan framgått av finansplanen. Av störst ekonomisk betydelse är otvivelaktigt förslaget att den från socialdemokratiskt håll tidigare starkt kritiserade indragningen av den större delen av kommunernas och landstingens skatter från juridiska personer numera godtas, i vart fall för . Det saknar inte intresse att därvidlag erinra om den förskjutning i formuleringarna på denna punkt som skett under loppet av . Finansplanen: När det gäller juridiska personer och de indragningar av skattemedel som där skett är situationen delvis en annan (än betr. fysiska personer, tillägg här). Jag anser att det finns starka skäl att närmare utreda förutsättningarna för beskattningen av juridiska personer. 1 1982/83. ske i ljuset av andra förändringar på företagsbeskattningsområdet som har aktualiserats. nr 90: Utformningen av beskattningen av juridiska personer kan komma att påverkas av bl. a. aktuella förslag på företagsbeskattningens område. I avvaktan på att förslag föreligger och en utredning skett av förutsättningarna för den kommunala beskattningen av juridiska personer bör, som jag återkommer till i det följande, den indragning som sker behållas för . I propositionen redovisas vissa beräkningar, enligt vilka skatteunderlagsindragningen beträffande juridiska personer kan uppskattas till sammanlagt . Med hänvisning härtill torde värdet av den ännu återstående rätten för primärkommunerna att för egen del behålla av skatteunderlaget för juridiska personer kunna uppskattas till ca 1,6 miljarder . Propositionen innehåller därutöver en något mera detaljerad beräkning än budgetpropositionen av den ökning av anslaget till skatteutjämningsbidrag till kommunerna som fordras under vissa särskilt angivna förutsättningar. För /84 förutses en ökning om ca 360 milj. kr. jämfört med /83; för uppgår ökningen till ca 699 milj. jämfört med . - I propositionen redovisas vidare principerna för ett nytillkommande särskilt riktat stöd 1984 till vissa kommuner sorn är i ett finansiellt utsatt läge. Först i kompletteringspropositionen anser sig regeringen kunna framlägga förslag till medelsram. Av propositionen framgår att de specialdestinerade bidragen till kommuner och landsting uppgick till ca 34 miljarder, alltså mer än skatteutjämningsbidragen. Förslag saknas helt beträffande nivåerna för dessa specialdestinerade bidrag för . Beträffande bidragen till psykiatrisk vård och ersättningarna till sjukvårdshuvudmännen från sjukförsäkringen sägs att uppräkning kan ifrågakomma endast i begränsad utsträckning. Pågående översyn rörande bidragen till bl. a. social hemhjälp och barnomsorg antyds kunna leda till minskad uppräkningstakt. Det är uppenbart att propositionen med sina brister och ofullständigheter inte erbjuder ett tillfredsställande underlag för en samlad bedömning av de kommunalekonomiska frågorna 1984 och därmed sammanhängande effekter för /84. För kommuner och landsting medför regeringens oförmåga att i någorlunda god tid konkretisera ett antal förslag av betydelse för kommunsektorn betydande nackdelar ur planeringssynpunkt. Redan i samband med behandlingen av finansplanen framkom att regeringen på ett betydelsefull punkt övergivit vad som varit officiell socialdemokratisk politik ännu , nämligen att den kommunala årliga s. k. volymexpansionen borde röra sig kring . Klart är att denna målsättning i praktiken övergivits såväl som för Det måste betraktas som en påtaglig brist att propositionen inte innehåller någon uttrycklig viljeyttring beträffande vilken volymexpansion, som enligt regeringens mening är förenlig med ansträningarna att återställa den samhällsekonomiska balansen. Moderata samlingspartiet vill i detta sammanhang ånyo framhålla att enligt partiets mening en övergripande samhällsekonomisk bedömning leder till slutsatsen att O-tillväxt i kommunsektorn måste uppnås möjligt och helst hade bort eftersträvas redan fr. o. m. innevarande år. I moderata samlingspartiets partimotion 1982/83:2107 om den ekonomiska politiken har partiet i fråga om indragningarna av skatteunderlag beträffande juridiska personer förordat att indragningen fr. o. m. bör göras total. Detta innebär sålunda att primärkommunern kvarvarande rätt att tillgodoräkna sig av nämnda skatteunderlag skulle försvinna fr. o. m. Därigenom skapas bl. a. förutsättningar för en enhetlig, statlig bolagsskatt. Såvitt nu kan beräknas torde en dylik förändring innebära, att överföringen till staten av kommunalskattemedel för /84 ökas med 0,8 miljarder och för med det dubbla beloppet. Ett bifall till detta yrkande föranleder ändringar i propositionens förslag till lydelse av 1 a § lag om ändring av lagen (1982:221) med särskilda bestämmelser angående det kommunala skatteunderlaget m. m. (se bilaga). Den av samhällsekonomiska skäl oundgängliga dämpningen av utbyggnaden av den kommunala sektorn måste enligt vår mening främst åstadkommas genom en kombination av minskade statsbidrag och lagstiftning om temporärt kommunalt skattestopp för åren 1984 och bör en utredning klarlägga förutsättningar för en lagstiftning rörande kommunala skattetak. Såsom redan angivits i vår partimotion 1982/83:2107 måste, utöver den av oss förordade indragningen av kommunalskattemedel till staten, en minskning av de statliga bidragen till kommunerna i storleksordningen 2 miljarder komma till stånd. Med hänsyn till förutsedda budgetunderskott i storleksordningen 90-100 miljarder är detta ett nödvändigt led i en samlad besparingspolitik. - Slutlig ställning till förslagen om särskilt riktat stöd 1984 till vissa kommuner måste anstå till dess kompletteringspropositionen föreligger. I propositionen aviseras en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppgift att se över det nuvarande skatteutjämningssystemet. Utredningen bör enligt vår mening arbeta enligt de riktlinjer som anges i propositionen. De förändringar i skilda kommuners och landstings ekonomiska villkor som föranleds av indragningen av skatteunderlag beträffande juridiska personer måste givetvis beaktas. I avvaktan på nämnda utredning anser vi oss kunna acceptera den uppräkning av anslaget under E 2 Skatteutjämningsbidrag till kommmuner m. m. som föreslås i propositionen. I vart fall under /84 och måste således erforderliga besparingar i statens bidrag till kommunsektorn i allt väsentligt åstadkommas genom minskningar i överföringen av specialdestinerade bidrag och ev. i fråga om ersättningarna från socialförsäkringsssystemet. I avsaknad av tillfredsställande underlag i propositionen får en precisering härav anstå till dess kompletteringspropositionen föreligger. Med stöd av vad som anförts hemställs 1. att antar förslag till lag om ändring i lagen (1982:221) med särskilda bestämmelser angående det kommunala skatteunderlaget m. m., enligt bilaga, 2. att i avvaktan på kompletteringspropositionen avslår förslaget i propositionen att bemyndiga regeringen att utge särskilt stöd för till kommuner och landstingskommuner, 3. att beträffande propositionens hemställan i punkterna 4, 5, 6 och 7 som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts. . HÖGMARK (m) () () () () () () () () () Lag om ändring i lagen (1982:221) med särskilda bestämmelser angående det kommunala skatteunderlaget m. m. Härigenom föreskrivs att i lagen (1982:221) med särskilda bestämmelser angående det kommunala skatteunderlaget m. m. skall införas två nya paragrafer, 1 a och 4 §§, av nedan angiven lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Sådant förskott pä kommunalskatt, landstingsskatt och församlingsskatt enligt 4 och 4 a §§ lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m. m. som skall utbetalas , skall bestämmas med hänsyn till antalet skattekronor och skatteören enligt taxeringsnämndens beslut vid taxering. Detta antal skall minskas med viss del av skattekronor och skatteören som har påförts andra skattskyldiga än sådana som avses i 10 § 1 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. Denna del utgör för landstingskommun , kommun och annan menighet . Motsvarande gäller i fråga om skatteunderlag för enligt lagen (1979:362) om skatteutjämningsbidrag. I fråga om slutavräkning skall antalet skattekronor och skatteören justeras på sätt anges i 1 a§. Denna lag träder i kraft .