mot · G6021974 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1974 m. fl. Vissa väg- och kommunikationsfrågor i Statliga och kommunala bidrag till enskilda vägar Det statliga bidraget till de enskilda vägarna har tillkommit för att ersätta väghållarna för de kostnader det innebär att enskilda vägar hålls öppna för allmän trafik. F. n. utgår det statliga bidraget av de beräknade kostnaderna i särskilda fall . Regeringen föreslår i årets budgetproposition en nedskärning av bidragssatsen fr. o. m. . Ett av de motiv som anförs är att av de enskilda bilvägarna erhåller förutom statsbidrag även bidrag från kommunerna. Ett annat skäl sägs vara att de kraftigt ökade bidragskraven gör att det inte varit möjligt annat än i mycket begränsad omfattning att lämna bidrag till nytillkommande vägar. För att kunna ge fler enskilda vägar bidrag vill man skapa utrymme genom en omprövning av nuvarande verksamheten och genom omfördelning av resurserna. Regeringens förslag om nedskärning av bidragssatsen kommer om den genomförs att drabba mycket hårt. Inom länet omsluter driften av bidragsvägarna omkring 16 17 milj. kr. Den sänkning av bidragsnivån som regeringen föreslår skulle innebära en bidragsminskning med 3,0 3.5 milj. kr. Inom finns det totalt inte mindre än 700 vägsamfälligheter med 290 mils vägsträcka tillsammans. Det är längre än hela från norr till söder. Längs dessa vägar bor människor mycket glest. Vägsträckor på en mil är vanliga ute i glesbygden och många är de samfällighetersvägar som bara har en enda delägare. De drabbas direkt av ökade vägkostnader, om förslaget går igenom, medan tätortsbor med allmän väg inte betalar något extra. De kommunala bidragen till dessa vägar varierar starkt från kommun till kommun. kommun täcker t. ex. hela kostnaden, medan Åre kommun överväger, på grund av sin svåra ekonomi, att inte ge några bidrag alls. läns kommuner är landets fattigaste. Av de tio kommunerna i landet som har högsta kommunalskatten ligger sex i . Den nedskärning av bidragen som regeringen nu aviserar slår mycket ojämt i landets olika delar och också bland kommuner med olika skattekraft. Mot bakgrund av vad som anförts anser vi att regeringen bör dra tillbaka sitt förslag om generell neddragning av bidragssatsen till enskilda vägar och i stället överväga en differentiering som innebär bättre utjämning av kostnaderna mellan landets olika delar. sker tillståndsgivning för trafikföretag att trafikera viss sträcka efter principen att den som redan trafikerar sträckan skall få budet i första hand vid en eventuell utökning av körningar. Detta gäller även om det finns företag i länet/kommunen som har bussresurser över och kan köra sträckan. Tillståndet och ensamrätten att trafikera en viss sträcka tillkom för att skydda företagen från överetablering. Företagen var tidigare beroende av inkomsterna från trafiken på den aktuella sträckan. har de avtal med länshuvudmännen som garanterar ersättning för alla kostnader. Intäkterna går till huvudmannen. Tillståndet är med andra ord en kvarleva från ett system som genom huvudmannareformen har upphävts. Lagstiftningen bör ses över så att det på olika sätt underlättas för huvudmannen att i ökad utsträckning överta tillståndsgivning. Förbättrad trafikförsörjning i kommun Enligt riksdagsbeslut skall tillhöra i stället för . Kommunikationerna är emellertid bättre från kommun och länet i övrigt till än till . En självklar förutsättning är då att resemöjligheterna förbättras för patienter från kommun som skall få regionsjukvård i . Ett första steg i den riktningen skulle vara att de få tåg som passerar och stannade vid dessa orter. får Bräckeborna åka till , dvs. söderut för att därifrån sedan ta tåget mot norr. Vi anser att regeringen bör ge SJ i uppdrag att inte minst utifrån sjukvårdsaspekter se över sin tågplan så att kommunikationen från till förbättras. är den mest utbyggda turistregionen i landet. Av landets kommersiella turistnäring är (hotell och semesterbyar) och av fjällturistanläggningarna lokaliserade till . Inte i något annat område i landet har turismen så stor betydelse som i /. En fungerande transportförsörjning är av avgörande betydelse för att bedriva och utveckla turistnäringen. De senaste årens utveckling har gjort oss alltmer medvetna om behovet av att systematiskt bygga upp främst den kollektiva turisttrafiken. En förutsättning för kollektiva fjärrtransporter är 2 1982/83. dock att ha tillgång till en fungerande lokal transportförsörjning. Turisttrafiken består av tre komponenter o fjärrkommunikation o transfertrafiken o lokaltrafiken. Samtliga dessa komponenter skall fungera tillfredsställande för att turisten skall utnyttja de kollektiva färdmedlen. Saknas någon av dessa är det enklare att ta den egna bilen. Inom har försöksverksamhet startats i regi. Länstyrelsen, , , Z-invest och näringen svarar för kostnaderna. Försöket är inriktat på charterflyg till / . Detta försök måste nu följas upp med försök kring transfertrafiken och den lokala turisttrafiken. Handlingsprogram finns framtaget för Åre och . Kollektivtrafikberedningen har också förslag till hur försöksverksamhet för turistresor med buss skall läggas upp. Med hänvsining till det stora behov som föreligger på turisttrafikområdet, samt de goda förutsättningar som har för att bedriva försöksverksamhet på området bör regeringen uppdra åt kollektivtrafikberedningen att förlägga en sådan verksamhet till . Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statsbidrag till enskilda vägar, 2. att hos regeringen begär översyn av reglerna för tillståndsgivning för trafikföretag, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av förbättrad trafikförsörjning i kommun, 4. att hos regeringen begär att försöksverksamhet med turisttrafik förläggs till . () ()