mot · G6021330 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Kulturpolitiken syftar till att främja frihet, mångsidighet och kvalitet. Ett öppet och rikt kulturliv bidrar till att garantera friheten och mångsidigheten. Men kulturskapandet påverkas också av det samhällsklimat som råder i stort. Immateriella faktorer styr kulturklimatet. Åsiktskonformismen, ett snävt debattklimat och motstånd mot nytänkande inom teknik och naturvetenskap hämmar också förnyelsen inom kulturen. Historien är full med bevis för att det finns ett ömsesidigt beroende mellan nyskapande inom teknik och naturvetenskap och nyskapande inom kultur och humaniora. Stora offentliga insatser och bidrag kan aldrig bli en ersättning för frihet och öppenhet inom samhällsklimatet i stort. Kulturklimatet påverkas också av materiella faktorer. Ett skattesystem som skapar höga kostnader för kulturverksamhet och missgynnar egenföretagande. Arbetsrättslagstiftningen försvårar flexibilitet och nyskapande. Offentliga regleringar och monopol, inom exempelvis etermedia, förhindrar och försvårar mångfalden. I takt med den offentliga sektorns expansion och dess växande inflytande över skilda delar av vårt samhälle har kulturlivets villkor förändrats. Utrymmet för privata insatser har minskat. Högskattepolitiken försvårar även för den enskilde att efterfråga tjänster och varor som inte låter sig rationaliseras. I praktiken blir lätt allt som inte subventioneras diskriminerat. Subventioner, inte minst inom kulturlivet, har också en konserverande effekt. Existerande värden och verksamheter tryggas och förs vidare, men nya former - som inte är anpassade till bidragssystemet - diskrimineras. Kulturskaparna har blivit alltmer beroende av offentliga insatser. Arbetet för ett rikare kulturliv måste utgå från denna verklighet. För moderata samlingspartiet leder detta till en rad slutsatser för kulturpolitiken. I kulturpolitiken utgår man ofta från att höga kostnader är lika med god kultur. Men de offentliga kulturutgifterna per invånare är inget kvalitetsmått. Kulturpolitiken får aldrig inskränkas till att bli en fråga om fördelning av anslag och bidrag. Den viktigaste insatsen för ett rikare kulturliv är arbetet för ett friare och mindre reglerat . Det arbetet präglar moderata samlingspartiets politik. Vi vill ha ett samhällsklimat med större personligt ansvar och ökad individuell frihet. Det leder till ett öppnare debattklimat och större öppenhet inför nya idéer och nyskapande såväl inom forskning och näringsliv som inom kulturverksamhet. Kulturlivet kommer därigenom att i högre grad styras av de enskilda människornas önskemål och i mindre utsträckning av de offentliga organens ekonomiska prioriteringar. Moderat kulturpolitik bygger på tre nyckelord: frihet, mångsidighet och kvalitet. Frihet är allmänhetens frihet att kunna delta i kulturlivet, att själv få välja kulturverksamhet och verksamhetsform, utan regleringar och pekpinnar. Men frihet är också kulturskaparnas frihet att själva välja form och innehåll för sitt arbete. Flera moderata förslag, på områden utanför den traditionella kultursektorn, är ägnade att förbättra kulturskapandets villkor. Ett avskaffande av etermediamonopolet, förverkligandet av och införandet av ny mediateknik ger kulturskaparna såväl nya uttrycksformer som kanaler. Bättre villkor för småföretagande och nyskapande inom näringslivet är också av stor betydelse för kulturklimatet. En rimligare beskattningsnivå av egenföretagare måste vara ett viktigt mål. Moderata samlingspartiet avvisar också regeringens höjningar av arbetsgivaravgifterna. Den i budgetpropositionen aviserade uppräkningen av beräkningsunderlaget för den preliminära B-skatten kommer också att slå hårt mot kultursektorn. Mångfald och mångsidighet inom kulturlivet kräver öppenhet och tolerans. Det offentliga kulturstödet får inte innebära att nya uttrycksformer och verksamheter förhindras. Klichéartade benämningar som kommersialism får inte tas till intäkt för detaljstyrning och reglering av kulturverksamheten. Kritiken mot det kommersiella kulturlivet är ofta grovt överdriven och bygger på den felaktiga uppfattningen att kommersiell kultur måste vara sämre än annan kultur. Det faktum att en kulturyttring är kommersiellt gångbar innebär att den tillgodoser ett behov hos stora medborgargrupper. Det går naturligtvis att ha olika uppfattningar om kvalitet, men att döma ut det kommersiella kulturlivet som kvalitetsmässigt undermåligt och därav dra slutsatsen att staten genom restriktioner skall begränsa det fria utbudet är fel. Det behövs mer marknadsstyrning och mindre detaljregleringar inom kulturlivet. Men det innebär inte att marknaden ensam kan säkra mångfald inom kulturen. Omistliga delar av vårt kulturarv skulle aldrig ha tillkommit eller kunnat bevaras, utan stöd från myndigheter, företag eller enskilda. Kvalitet i kulturen skapas av goda utbildningsmöjligheter för de aktiva kulturskaparna och genom att människor stimuleras till kritisk värdering. Kvaliteten kan aldrig upprätthållas av myndigheters granskning och omdömen, utan bara genom medvetna och kritiska konsumenter. Det förutsätter ett levande kulturarv, som förs vidare i massmedia, i hemmen och i skolan. Ett levande kulturarv kan bara bäras upp av medborgarna själva. Därför måste under alla omständigheter och speciellt i tider av ekonomisk kris stödet till kulturen i så stor utsträckning som möjligt prioritera barn och ungdom. Detta bör ske genom att denna inriktning av kulturutbudet skrivs in som direktiv till organ och myndigheter som uppbär statsanslag. De ungas syn på kulturtraditionerna formas i stor utsträckning i skolan. Skolan måste låta elever komma i kontakt med olika typer av kulturverksamhet, både genom att eleverna besöker kulturinstitutioner och genom att kulturen kommer till skolorna. Förmågan att bevara och utveckla ett kulturarv är också avhängigt av människornas kreativitet. Skolan skall sträva efter att bibehålla och stimulera de ungas kreativitet. Daghemsmiljön utgör en viktig del av tillvaron för många barn. Där måste barnen få utveckla känslan för bild, musik, teater och dans, såväl genom egen aktivitet som i form av upplevelse av andras skapande. Statligt kulturstöd utgår på skilda vägar. Beslut fattas av riksdag och regering, i och av skilda institutioner i samband med arbetsmarknadsinsatser. Samordning sker inom och . Det finns anledning att ifrågasätta om hanteringen av de samlade statliga insatserna inom kulturområdet f. n. sker på det mest ändamålsenliga sättet. Det statsfinansiella läget gör det viktigare än någonsin att förhindra byråkrati och dubbelarbete. a. mot den bakgrunden anser moderata samlingspartiet att delar av skall avvecklas. Kulturinstitutionerna måste uppmuntras att genom en mer marknadsanpassad prissättning, nya distributionskanaler och nya former för publikkontakt stärka sin ekonomi och konkurrensförmåga. Det innebär också att en högre grad av avgiftsfinansiering bör uppmuntras. Avgifterna måste dock vara så utformade att de inte äts upp av administrationskostnader. Enskilda och företag bör kunna ta ett större eget ansvar för att gynna kulturlivet i vårt land. Det statsfinansiella läget ställer krav på besparingar även inom kulturområdet. Moderata samlingspartiet föreslår dessutom besparingar på . i förhållande till regeringens proposition 1982/83:100. Under anslaget B 1 () föreslår föredraganden att det till anslås . Som tidigare anförts anser vi att kan minskas. Med hänvisning till detta föreslår vi att anslaget behålls oförändrat . Detta innebär en besparing med . i förhållande till föredragandens förslag. Möjligheterna att utkräva politiskt ansvar av måste ökas. Detta innebär att rådet skall ges en parlamentarisk sammansättning. Under anslaget B3 (bidrag till särskilda kulturella ändamål) punkt 6 b (bidrag till övriga kulturella ändamål) föreslår föredraganden ett anslag på . Besparingar bör i första hand gälla utgifter för ospecificerade ändamål. Vi föreslår därför att det anslaget utgår. Styrelsen för föreslår att biblioteksersättningens grundbelopp för hemlån av svenskt originalverk höjs och att övriga grundbelopp höjs i motsvarande mån. 1 budgetpropositionen begränsas höjningen till ett öre. har påpekat att denna höjning dessutom endast är värd ca hälften mot bakgrund av den från införda allmänna löneavgiften på , vilken drabbar författarnas ersättningar. Av detta skäl, liksom med tanke på den förväntade kraftiga inflationen, måste förslaget i budgetpropositionen anses vara en alltför restriktiv behandling av en viktig grupp kulturskapare. En höjning av biblioteksersättningens nuvarande belopp med bör därför ske. För att täcka den kostnadsökning med . som uppstår under anslaget B 8 (Ersättning åt författare m.fl. för utlåning av deras verk genom bibliotek m. bör anslaget C 11 konto 6 (Litteraturstöd, Utgivning av distribution av prisbillig kvalitetslitteratur, En bok för alla) minskas med motsvarande belopp. Avtalet mellan staten och Stiftelsen om utgivningen av En bok för alla går ut vid utgången av . Litteraturfrämjandet planerar under innevarande budgetår en utgivning av 20 titlar vuxenlitteratur i vardera 30000 ex. och 20 titlar barn- och ungdomslitteratur i vardera 25000 ex. Stödet uppgår till . minskat anslag bör möjliggöra i stort sett oförändrad subventionering av barn- och ungdomslitteraturen medan full kostnadstäckning får tas ut för vuxenlitteraturen. Priset för En bok för alla kommer ändå att stanna vid ett par tior. Under anslaget B 13 (Rikskonsertverksamhet) föreslår föredraganden att stiftelsen anslås . Arbetet på musiklivets regionalisering har påböljats. Detta, tillsammans med det utökade samarbetet mellan rikskonserter och regionmusiken, möjliggör rationaliseringen av Rikskonserter. Vi bedömer det vara möjligt att /84 minska anslaget med . Denna besparing bör främst gälla anslagsposten produktion av fonogram. Genom anslaget B 19 (Stöd till fonogram) skapas utrymme att stödja den utgivning av fonogram som tillgodoser en smal och begränsad marknad. Under anslaget B15 (Bidrag till regionala teatrar) föreslår föredraganden att antalet grundbelopp för teaterinstitutioner ökas med 63,5. Det statsfinansiella läget gör det nödvändigt att visa en stor återhållsamhet när det gäller nya statliga åtaganden. Vi föreslår därför att ökningen av grundbelopp till regionala teatrar begränsas till 38,5. Detta innebär en besparing med . Under anslaget B 16 (Bidrag till fria teater-, dans- och musikgrupper) föreslår föredraganden ett bidrag på . Inom pågår f. n. en översyn av stödet till fria grupper. Med hänvisning till detta och med hänvisning till vikten av återhållsamhet med nya åtaganden föreslår vi att bidraget förblir oförändrat . Detta innebär en besparing med . Under anslaget B 32 (i uppdragsverksamhet) konstaterar föredraganden att de taxor som tidigare tillämpats vid inte inneburit en total kostnadstäckning, utan ett ackumulerat underskott har uppstått. I fortsättningen bör, enligt föredraganden, taxorna utformas så att de dels täcker de totala kostnaderna för nya undersökningar, dels successivt finansierar en avveckling av det uppkomna underskottet. Det senare innebär att ett överuttag skall ske vid kommande undersökningar så att de delvis får finansiera helt andra, tidigare undersökningar. Detta är en oacceptabel metod. De nya taxorna skall täcka kostnaderna för nya undersökningar - gamla underskott får regleras i annan ordning. Vad som här anförts bör, med avslag på hemställan 1, ges regeringen till känna. Under anslaget B 51 föreslår föredraganden att tilldelas . Det är vår uppfattning att bör avvecklas och att deras bidragsutdelande uppgifter skall överföras till SÖ. Detta möjliggör en besparing med . under /84. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om riktlinjer för kulturpolitiken, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om principerna för statens kulturråds sammansättning, 3. att till för /84 anvisar ett förslagsanslag av , 4. att , i enlighet med vad i motionen anförts om kulturella ändamål, till Bidrag till särskilda kulturella ändamål för /84 anvisar ett reservationsanslag av , 5. att , i enlighet med vad som i motionen anförts, beslutar att höja biblioteksersättningens grundbelopp för hemlån av svenskt originalverk samt att övriga grundbelopp höjs i motsvarande mån, 6. att till Ersättning åt författare m.fl. för utlåning av deras verk genom bibliotek m.m. för /84 anvisar ett förslagsanslag av , 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om avtalet mellan staten och stiftelsen om utgivningen av En bok för alla, 8. att till Litteraturstöd för /84 anvisar ett reservationsanslag av , 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om rikskonserters fonogramproduktion, 10. att till Rikskonsertverksamhet för /84 anvisar ett reservationsanslag av , 11. att till Bidrag till regionala och lokala teater-, dansoch musikinstitutioner för /84 anvisar ett förslagsanslag av , 12. att till Bidrag till fria teater-, dans- och musikgrupper för /84 anvisar ett reservationsanslag av , 13. att godkänner vad som i motionen anförts om grunderna för taxesättning på taxesättning, 14. att beslutar avveckla på sätt som i motionen anges, 15. att till för /84 anvisar ett förslagsanslag av . () () () () . () () () ()