mot · G6022339 · 1983-04-12 00:00:00 — Motion 1982/83:2339 m. fl. Vissa varvsfrågor, m.m. (prop. 1982/83:147) avvisar regeringens varvspolitik med en förlängd tidsfrist för storvarven för statliga bidrag på nära . Det statliga stödet till varvsindustrin skulle då uppgå till nära . Beträffande Svenska Varv menar vi att koncernledningen bör fatta nödvändiga beslut om kapacitets- och sysselsättningsförändringar inom ramen för de medel staten anvisar och på rent företagsekonomiska grunder. Vi föreslår ett anslag på till Svenska Varv i stället för regeringens . Med detta kapitaltillskott bör varvsledningen ges i uppdrag att besluta om de företagsekonomiskt nödvändiga strukturförändringar som den internationella marknadssituationen kräver. Vi accepterar att Zenit avskiljs från Svenska Varv men anvisar inte några medel för kommande ännu ej inträffade förluster. Kapitaltillskottet föreslås därför till i stället för regeringens . Fartygsflottan bör säljas så snart någon möjlighet uppstår. Stödet till varvsindustrin föreslås uppgå till i stället för regeringens . Vi föreslår ytterligare förstärkningar inom arbetsmarknadspolitiken genom en dryg fördubbling av regeringens insatser. Därtilll vill vi satsa 150 milj. kr. i statliga medel på åtgärder i samverkan mellan stat, berörda kommuner och det privata näringslivet enligt den modell som bildades vid neddragningen av Öresundsvarvet i . Budgetbelastningen av förslag är drygt 2 100 milj. kr. lägre än regeringens. Det finns f. n. och en stor obalans mellan den tillgängliga kapaciteten inom varvsindustrin i världen och de förväntade framtida behoven av leveranser. Problemen inom världens varvsindustri kommer därmed att vara stora inte bara , utan också på . F. n. finns inga planer på någon kraftig reduktion av kapaciteten, tvärtom finns utbyggnadsplaner för varvsindustrin i t. ex. medförde den låga ekonomiska aktiviteten i världsekono min att världshandeln minskade i volym med mätt i transportarbete. Jämfört med har fraktnivåerna i vissa fall sjunkit med hälften, i andra fall med ännu mer. Andrahandspriserna för fartyg har också sjunkit mycket kraftigt. Även här förekommer sänkningar med hälften på vissa fartygstyper jämfört med . Samtliga konkurrenter har ett omfattande stöd till sin inhemska varvsindustri. Inget av dessa länder synes f. n. ha för avsikt att avveckla detta stöd . har t. ex. konstaterat att statsstödet till varvsindustrin inom EG inte kunde avbrytas vid utgången av , som var planerat, utan har förlängts . har meddelat att det statliga stödet till varven har förlängts till mitten av . har under tidigare regeringar agerat kraftigt för att nå internationella nedtrappningar av det statliga stödet till varvsnäringen. Sådana ansträngningar måste nu ytterligare intensifieras. Antalet anställda vid svenska varv ärf. n. knappt 15000 personer. Kapacitets- och sysselsättningsminskningarna har varit stora i jämfört med de flesta andra länder. har beslutat om statligt stöd till varvsindustrin, huvudsakligen för att den nödvändiga sysselsättningsminskningen skulle kunna ske i socialt acceptabla former. I själva verket har varvsindustrin erhållit statligt stöd i olika former . 1963 blev staten hälftenägare till det krisdrabbade Uddevallavarvet och 1971 övertogs resten av aktierna. Den egentliga varvskrisen framträdde , och det statliga stödet ökade då kraftigt. i statligt stöd har beslutats. Om regeringens proposition bifalls av är det statliga stödet till varven uppe i nära . Till detta kommer statliga kreditgarantier på ca , som kan komma att utlösas om redare inte kan fullfölja sina förpliktelser. Med vilket jämförelsemått som helst är stödet till varvsindustri mångdubbelt större än till någon annan näringsgren. Enligt en studie av var t. ex. stödet per anställd 319000kr. för varven, . per anställd för stålindustrin. per anställd för skogsindustrin och . per anställd för tekoindustrin. (SOU 1981:72 Att avveckla en kortsiktig stödpolitik) har gjort vissa beräkningar över den samhällsekonomiska kostnaden för varvsstödet. Kalkylerna är givetvis osäkra och delvis beroende av vilka förutsättningar om den alternativa utvecklingen som görs, men alldeles klart är att den förda stödpolitiken innebär en samhällsekonomisk merkostnad på . har storvarven hara lyckats få order med full täckning för självkostnaderna. Inte heller det året var tillfredsställande, eftersom de redare som beställde fartygen i vissa fall fått betalningsproblem så att fartygen har måst återtas av varven. I den strukturplan för Svenska Varv som fattade beslut om var en förutsättning för det då beslutade statsstödet att varven skulle bli lönsamma till utgången av . Flera företag inom har genomfört omstruktureringar på olika sätt och skaffat sig betydligt bättre överlevnadsmöjligheter. har specialiserat sig på offshoremarknaden. på den marknaden. Varf har halverat resurserna och koncentrerat dem på lokala och regionala reparationer. Cityvarvet har också dragit ner kapaciteten och ökat marknadsansträngningarna och produktiviteten och gått in på nya marknader. De mindre och medelstora varven är i huvudsak hemmamarknadsorienterade. F. n. utgörs deras orderstock mest av leveranser till svenska rederier, och därutöver består kundkretsen av statliga myndigheter och verk. Det är väsentligt att förutsättningarna för dessa privata mindre varv att upprätthålla sin konkurrenskraft inte försämras. Propositionen föreslår att produktion och sysselsättning minskar vid Uddevallavarvet, dvs. en sysselsättningsminskning med 400 personer, resp. med 30%- vid i , dvs. en sysselsättningsminskning med 900 personer. Därtill kommer en sysselsättningsminskning med ett obestämt antal personer vid underleverantörer till de båda storvarven. principiella inställning till selektivt industristöd Innebörden av det föreslagna stödet till Svenska Varv är att tidsfristen för att uppnå lönsamhet utsträcks . vid utgången av skall varvet vara lönsamt. gällande riksdagsbeslut innebär att varvet skall uppnå lönsamhet vid utgången av . Ledningen för Svenska Varv har gjort den bedömningen att detta inte är möjligt att uppnå och har därför meddelat ägaren/staten att om strukturplanen skall följas måste de båda storvarven läggas ner. Detta har regeringen inte accepterat. De nu aktuella förslagen innebär att rederibolaget skiljs från Svenska Varv. Zenit föreslås få ett kapitaltillskott på 3000 milj. kr. Svenska Varv föreslås få ett kapitaltillskott på 2 155 milj. kr., merparten kontant och en mindre del i form av skuldebrev. Därutöver föreslås fortsatt räntestöd till varvsindustrin på ca 135 milj. kr., samt avskrivningslån till varvsindustrin på 465 milj. kr. artas ca 400 milj. kr. gå till Svenska Varv medan 65 milj. kr. tillfaller de mindre och medelstora varven. Totalsumman i varvsstöd i propositionen är således 5755 milj. kr. är starkt negativt till statligt industristöd av denna art. I propositionen finns några kloka ord om vådorna av permanentning av statligt stöd till viss typ av industriproduktion. Bara s. k. överbryggningsstöd bör egentligen accepteras, sägs det. Men sedan föreslås ytterligare nära . Det innebär om skulle bifalla förslaget att nära av statliga medel har tillförts varven. 1 propositionen redovisas inga skäl till varför nu aktuell stödförlängning skall komma att ge lönsamhet . Tvärtom omgärdas alla framtidsutsagor med stora reservationer. Inte ens förefaller att tro på att det skall lyckas. Vi menar att det nu är dags att fullfölja de principuttalanden som gjorts. Det är uppenbart att det egentliga skälet till det omfattande fortsatta stödet är "omsorgen om sysselsättningen. Det är lika uppenbart att detta enbart är en omsorg på mycket kort sikt. De långsiktiga negativa följderna för sysselsättning, nyföretagande och konkurrenskraft av selektivt industristöd är väl kända. Detsamma gäller den ökning av statens budgetunderskott till vilken varvsstödet medverkar i inte ringa grad. Det är också uppenbart att mycket generösa insatser till förmån för de nu anställda vid varven skulle kunna göras för en del av den summa pengar som anslås till varven. Enligt nu gällande riksdagsbeslut och strukturplan för Svenska Varv har ledningen bedömt det nödvändigt att avveckla både och Uddevallavarvet. Regeringen har föreslagit nära i stöd för att i stället genom en osthyvelsmetod kunna besluta om kapacitetsminskningar vid båda storvarven. De blir därefter ungefär lika stora. Vi föreslår i stället att företagsledningen anvisas en viss summa i statligt tillskott och sedan får ledningen avgöra på rent företagsekonomiska grunder hur anpassningen till marknadssituationen skall ske. Den s.k. samhällsekonomiska analys som görs i propositionen innehåller ingen som helst egentlig analys och kan därför inte läggas till grund för en eventuell avvikelse från en företagsekonomisk bedömning. Företagsledningen för Svenska Varv bör därför ges i uppdrag att utföra vad den är tillsatt för att utföra, nämligen att inom vissa av ägaren givna ekonomiska ramar avgöra hur och på vad sätt de olika företagsenheterna inom koncernen bäst skall anpassas till den aktuella och väntade marknadssituationen. Tyvärr finns det i propositionen mycket litet redovisat av de ekonomiska kalkyler som ligger bakom Svenska Varvs nya långsiktsplan. redovisas egentligen på vilka ekonomiska grunder regeringen gör vissa avsteg från denna. Det blir därigenom nästan omöjligt att lägga fram ett på företagsekonomiska grunder väl underbyggt förslag om annan storlek på kapitaltillskott än regeringens förslag. Den gamla strukturplanen redovisades utförligt i proposition 1979/80:165 men den gäller ju inte längre. Det hade varit naturligt om den nya långsiktsplanen för perioden t. o. m. hade redovisats i denna proposition. Så har inte skett. Tyvärr har det blivit allt vanligare att ges bristfälligt underlag för sina beslut. Detta är otillfredställande. Mot den bakgrund som här och tidigare i motionen redovisats menar vi att Svenska Varv bör ges ett sista kapitaltillskott på . Medlen bör främst användas för utveckling mot nya produkter och nya marknader. Det får därefter ankomma på företagsledningen att bedöma vilka typer av och storlekar på kapacitetsförändringar som måste göras. Avyttringar av enheter kan givetvis också bli aktuella, om förutsättningar för detta skulle uppstå. Det kan i sammanhanget noteras att regeringens förslag om mer än dubbelt så stort kapitaltillskott ändå förutsätter att varven tecknar order som minst täcker självkostnaden. Statsrådet anför därefter: "Om inte detta visar sig möjligt ankommer det på koncernledningen och varven att genomföra erforderliga neddragningar av kapaciteten eller avveckla hela varvsenheter. Vi menar att detta bör vara en uppgift för koncernledningen , och inte först . Regeringen föreslår vidare att Zenit skiljs från Svenska Varv. Vi har ingenting att invända mot detta. Vi menar dock att det hädanefter är väsentligt att Svenska Varv själva tvingas ta ett ekonomiskt ansvar för hela sin verksamhet. De båtar som senare kan komma att byggas måste därför helt och hållet belasta Svenska Varvs verksamhet och resultat och får inte avvecklas till bokfört värde i stället för marknadsvärde till något annat statligt bolag. Zenit har en ackumulerad förlust bokslut på 841 milj. kr. Denna måste täckas, liksom den säkerligen ofrånkomliga förlusten på 769 milj. kr. Därutöver bör bolagets egna kapital ökas med 290 milj. kr. det är nu bara 25 milj. kr. - för att ge bolaget en rimlig finansiell stadga. Ytterligare medel bör emellertid inte anvisas. Vi avvisar således förslaget om att 1040 milj. kr. bör stå till regeringens förfogande för att täcka ytterligare förluster om detta skulle visa sig erforderligt. Vi menar att det är principiellt olämpligt att anvisa medel för framtida förluster innan dessa har uppstått, inte minst därför att företagets ambition att på alla sätt försöka begränsa framtida förluster då riskerar att dämpas. Till Zenit bör således anvisas ett kapitaltillskott på I 900 milj. kr. i stället för det av regeringen föreslagna 3000 milj. kr. Vi vill kraftigt instämma i regeringens betoning av vikten att Zenits fartygsflotta avvecklas så snabbt som marknadsförhållandena medger. En omedelbar avveckling av alla 39 båtarna skulle emellertid innebära mycket stora förluster, som kan minska vid en mera successiv avveckling under något eller . Det är därvid väsentligt, vilket också påpekas i propositionen, att vid en kommande uppgång av fartygsvärdena vissa fartyg avyttras under uppgångsskedet. Man bör således inte vänta tills en topp är nådd. eftersom merparten av fartygsflottan då avyttras under den påföljande nedgångsfasen. Sammanfattningsvis innebär förslag att Svenska Varv ges ett kapitaltillskott på I miljard kronor och Zenit ett kapitaltillskott på . Detta är avsevärt lägre än vad regeringen föreslår, nämligen till Svenska Varv och till Zenit. Budgetbelastningen minskar från regeringens till . Av nuvarande ram på är 22 miljarder i anspråktagna. I propositionen föreslås att mot bakgrund av de tidigare redovisade bedömningarna av varvsindustrins volymutveckling kan behovet av kreditgarantier behöva öka med drygt 6000 milj. kr. till 30000 milj. kr.. Vårt förslag måste anses innebära en lägre volymutveckling för varvsindustrin vilket motiverar en ökning till , dvs. ökning med i stället för med Vi menar att låneutrymme på kreditmarknaden i huvudsak behövs för annat än varvsindustrin. Vi har ingenting att invända mot att möjligheten att lämna statliga kreditgarantier utsträcks till order som tecknas före utgången av . Propositionen föreslår också att borgensåtagandet reduceras till utestående kreditgarantier utom vad beträffar Svenska Varv. Reduceringen bör gälla endast framtida leveranser, men omprövning bör kunna ske för gamla garantier. Vi kan inte biträda detta förslag. Vi menar att det från principiell synpunkt är väsentligt att varvsföretagen har ett direkt ekonomiskt ansvar för sina kundengagemang. Borgensåtagandet bör därför inte reduceras så som regeringen föreslår. Beträffande förslaget att avgifterna för kreditgarantierna bör utformas så att systemet kan beräknas bli självbärande har vi inga invändningar. Vi instämmer således i förslaget att avgifterna bör vara så anpassade att de täcker dels administrationskostnader, dels förväntade förluster på grund av lämnade garantier. Enligt tidigare beslut lämnas räntestöd för lån som tas upp med hjälp av kreditgarantier. Stödet består i att staten täcker skillnaden mellan viss subventionerad utlåningsränta och finansieringsinstitutens upplåningsräntor för aktuella projekt. Räntan för varv är och för offshore-produkter . Liknande räntestöd finns i alla konkurrerande varvsländer. Vi menar att det även fortsättningsvis måste finnas även i och kan alltså biträda regeringsförslaget att stöd kan lämnas för order som tecknas före utgången av . Vi har inte heller något att invända mot att villkoren förändras så som propositionen föreslår, nämligen att större räntestöd kan lämnas med oförändrad löptid på lånet och med bibehållande av oförändrad subventionsgrad. Förslaget att den s.k. matchningen fortsättningsvis förbehålls offshore-anläggningar synes också lämpligt A vskri v ninn slån beslöt 1980 att ersätta det s.k. beställarstödet med stöd per direkt produktionstimme för nybyggnad och större ombyggnad av fartyg med . föreslås att avskrivningslån skall utgå med . Detta kostar 465 milj. kr., varav 400 milj. kr. beräknas gå till Svenska Varv och 65 milj. kr. till de mindre och medelstora varven. Vi kan biträda detta förslag, framför allt av omsorg om de mindre och medelstora varven för vilka detta stöd är väsentligt. Vi har ingenting att invända mot förslaget att det särskilda bidraget vid fartygsexport till utvecklingsländerna avvecklas. Som anförs i propositionen har det visat sig svårt att genomföra projekt med hjälp av detta stöd, trots att hela stödanslaget ianspråktagits. kvarstår emellertid möjligheten att lämna bidrag vid fartygsexport till utvecklingsländer inom ramen för Beredningen för Internationellt Tekniskt Samarbete. Av anslaget Bidrag till sysselsättningsåtgärder inom varvsregionerna återstår f. n. ca 63 milj. kr. I propositionen föreslås att 15 milj. kr. därav används för ett bidrag för den fortsatta verksamheten vid , samt att 17 milj. kr. därav används för ett investeringsbidrag för utbildningsanläggningar vid . Utbildningen avser säkerhetsutbildning för offshore-personal, som f. n. inte kan ges i . Vi biträder dessa förslag. På detta anslag skulle därefter återstå ca 31 milj. kr. 1 arbetsmarknadsministerns bilaga till varvspropositionen föreslås att anvisar ytterligare 14,6 milj. kr. till olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder, samt att 10 milj. kr. av existerande anslag för sysselsättningsskapande åtgärder får användas för t. ex. löneutfyllnad för övertalig personal från storvarven. Som en följd av våra förslag i fråga om mindre stöd till Svenska Varv än vad regeringen har bedömt möjligt menar vi att anslagen til! arbetsmarknadspolitiska insatser måste ytterligare höjas. Med den neddragning av stödet till varven som vi föreslår anser vi att samhället bör vara mycket generöst med stöd till de personer som kan komma att friställas från ett eller båda storvarven. Detta motiveras inte bara av omsorg om enskilda individer utan också av de samhällsekonomiskt lönsamma verkningar som uppträder när människor övergår från sysselsättning i en olönsam produktion till sysselsättning i en lönsam produktion. Arbetsmarknadsministern föreslår 2,1 milj. kr. i ytterligare medel för arbetsförmedlingen i och . Detta anses täcka kostnaderna för ytterligare 10 arbetsförmedlare i och 3 arbetsförmedlare i . Vi biträder detta förslag, men vill därutöver anföra följande. I finns en industriby med ett stort antal små och medelstora företag. Den ligger i Fosieby. har där skapats omkring 500 nya arbetstillfällen. Vi menar att arbetsförmedlingen i bör inrätta ett lokalkontor i för att få så nära kontakt som möjligt med de företag som verkar där. Detta underlättar kraftigt kontakterna mellan företagen och arbetsförmedlingen i fråga om nytillkommande arbetstillfällen och gör det lättare för de arbetssökande att bedöma uppkommande arbetserbjudanden. Beroende på vilka kapacitetsneddragningar varvsledningen vid Svenska Varv bedömer företagsekonomiskt lämpligast kommer förstärkta arbetsförmedlingsinsatser att krävas på varvsorterna. bör därför nu anvisa ett reservationsanslag på ytterligare 5 milj. kr. utöver regeringens förslag. Regeringen föreslår att 10 milj. kr. anvisas för köp av utbildning i företag och av andra utbildningsanordnare i . Ingenting föreslås för . Vi menar att detta är otillräckligt och vill därför anvisa ytterligare 10 milj. kr., dvs. totalt 20 milj. kr. för köp av utbildningskapacitet t.o. Beträffande insatsernas fördelning på orter måste varvsledningens beslut inväntas. I propositionen föreslås att 10 milj. kr. av detta anslag får användas för löneutfyllnad i samband med övertalighet. Erfarenheterna av detta i samband med Öresundsvarvets avveckling är goda. Vi anser att i den mån föreslagna 10 milj. kr. inte visar sig vara tillräckliga bör regeringen bemyndigas att använda ytterligare 10 milj. kr. av anslaget på detta sätt. Regeringen föreslår att Ami-verksamheten förstärks med ytterligare tre arbetslag, två i och ett i . Vi vill inte ta ställning till den regionala fördelningen av förstärkningen, eftersom denna enligt vår uppfattning måste bli beroende av vilken bedömning varvsledningen för Svenska Varv gör. Om behov kommer att uppstå av en större förstärkning bör detta medges. bör därför på detta anslag anvisa ytterligare 2,5 milj. kr. jämfört med regeringens förslag, en total ökning med 5 milj. kr. I samband med avvecklingen av Öresundsvarvet anvisade dåvarande regeringen 100 milj. kr. för det nybildade s.k. . Detta särskilda bolag bildades genom avtal mellan Svenska Varv, kommun, , och ett antal privata företag. Öresundsvarvets mark och byggnader ställdes till förfogande. Verksamheten har utfallit mycket väl. Finans har engagerat sig i 53 olika projekt/företag. Det totala åtagandet uppgår till drygt 70 milj. kr. Ungefär 620 nya arbetstillfällen har skapats. torde mängden arbetstillfällen öka ytterligare till mellan 1 000 och 1 100 nya jobb. Vi menar att denna typ av samverkande insatser från stat, kommun och det privata näringslivet har visat sig mycket framgångsrika. Staten bör därför i samband med de kapacitetsneddragningar som Svenska Varv beslutar om vid ettdera eller båda storvarven medverka på liknande sätt i den eller de orter som kan bli aktuella. bör anvisa ett reservationsanslag av 119 milj. kr. för detta ändamål. Därutöver bör de resterande 31 miljonerna på anslaget Bidrag till sysselsättningsåtgärder inom varvsregionerna användas för samma ändamål. Därigenom uppgår statens medverkan till 150 milj. kr. Med hänvisning till vad som ovan anförs hemställs 1. att till Arbetsmarknadsservice för /84 anvisar ytterligare 5 milj. 2. att till Arbetsmarknadsutbildning för / 84 anvisar ytterligare 20 milj. 3. att godkänner vad som i motionen anförts om utnyttjandet av anslaget Sysselsättningsskapande åtgärder under tionde huvudtiteln, 4. att till Yrkesinriktad rehabilitering anvisar ytterligare 5 milj. 1982/83: 2339 5. att godkänner de allmänna riktlinjer för stöd till svensk varvsindustri som förordas i motionen, 6. att bemyndigar fullmäktige i att till utgången av ikläda staten garantier till svensk varvsindustri och till beställare av fartyg hos svenska varv - inkl. tidigare lämnade garantier - intill ett sammanlagt belopp av högst , 7. att avslår regeringens förslag om bemyndigande för fullmäktige i att utfärda ytterligare skuldebrev till , 8. att godkänner de ändrade riktlinjer för avgifter på fartygskreditgaråntier som förordats i motionen, 9. att godkänner vad som förordats i motionen om användningen av reservationsanslaget Bidrag till sysselsättningsåtgärder inom varvsregionerna, 10. att avslår förslaget att tili Förvärv av Svenska Varv AB:s aktier i anvisa ett reservationsanslag av 23 milj. 11. att till Kapitaltillskott till anvisar , 12. att begär .ut regeringen uppdrar åt koncernledningen vid att inom den anvisade ekonomiska ramen besluta om nödvänuiga förändringar av kapacitet och produktionsstruktur, 13. att till Tillskott till anvisar ett reservationsanslag av , 14. att avslår förslaget att till Kostnader för skuldebrev till anvisa ett förslagsanslag av 125 milj. 15. att beslutar bemyndiga regeringen att inom en ram om 150 milj. kr. initiera samverkansprojekt mellan stat, kommun och näringsliv inom varvsregionerna på sätt som i motionen angivits. () ()