ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G6021686 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1686 och val av nämnder i Den nya kommunallagen 1977 innehåller bestämmelser om att alla styrelser, nämnder och beredningar skall kunna väljas proportionellt om detta begärs. I lagen finns emellertid en särbestämmelse för som för kommunens del innebär att endast de specialreglerade nämnderna kan väljas proportionellt enligt lagens bestämmelser. Lagen om proportionella val infördes för att se till att även mindre partier skulle kunna bli representerade i de beredande organen. Detta synes inte mindre angeläget i . 2 kap. 23 § kommunallagen bör därför ändras så att det till kommunala nämndval blir möjligt att genomföra proportionella val även i . Frågan kompliceras av att borgarråd, som är ordförande i nämnderna, och övriga nämndledamöter inte väljs . Bestämmelsen har emellertid, tillsammans med andra särregler i kommunallagen för , setts över av kommunallagsutredningen för som har föreslagit att den skall utgå (SOU 1981:51). Mot bakgrund av det anförda hemställer vi att hos regeringen begär förslag om sådan lagändring att proportionella val blir möjliga också i i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · G6021687 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1687 Förhandsgranskning av videofilmer har krävts av enskilda personer i debatten om våld i samband med video. Som exempel kan nämnas att har en aktionsgrupp mot videovåld arbetat i i regi. Arbetet har gett ett mycket gott resultat beträffande information om videovåldet. Projektet har engagerat många människor. a. har samtliga 14 radiohandlare som säljer och hyr ut video i tillsammans med aktionsgruppen ställt sig bakom krav om förhandsgranskning av videofilm. Dessa företagare som arbetar med video anser sig inte kapabla att fungera som censurinstans och därvid ta ansvaret för det lager av videofilm som distribueras till dem från olika bolag med bristfällig information om innehållet i filmerna. En förhandsprövning skulle vara tryggare för alla parter. Vi är medvetna om att yttrandefrihetsaspekter kan anläggas på denna fråga. Men mot det kan sägas att det sociala ansvaret inte går att undandra från lagstiftarens sida. De bekymmer och problem som man åstadkommer genom att i vissa fall hämningslöst exploatera marknaden ger anledning till en uppstramning som en förhandsgranskning ger. Med anledning av det anförda vill vi föreslå att hos regeringen begär förslag om förhandsgranskning av videofilm på liknande sätt som sker med biograffilm.
mot · G6021688 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1688 Det statliga stödet till organisationstidskrifter har tillkommit för att underlätta organisationernas och de frivilliga rörelsernas möjligheter att genom ett språkrör kunna utveckla de svenska idétraditionerna. En tidskrift i en organisation har stor betydelse både för informationsspridning inom organisationen och för att påverka och stärka opinionsbildningen. Den sänkning av taket för stödet som skett har inträffat som omkostnaderna stigit starkt och det reguljära stödet till organisationerna stått still. Detta har inneburit stora påfrestningar för många av organisationerna. Att i en sådan situation fördela presstödet så att dagspresstödet ökar på bekostnad av stödet till organisationstidskrifter rimmar illa med vår inställning till betydelsen av folkrörelsernas opinionsbildande arbete. Vi föreslår därför att det nuvarande taket höjs. De negativa återverkningarna skulle lindras och en symbolisk markering av de ideella organisationernas betydelse skulle ges. Kostnaden för detta torde uppgå till någon enstaka miljon, exakt hur mycket beroende på om taket sätts till 600 000 eller . Statsutgifterna torde kunna finansieras inom ramen för det föreslagna allmänna presstödet. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställer vi 1. att beslutar begära att regeringen utformar de närmare reglerna för stödet till organisationstidskrifter så att neddragningen blir mindre kännbar än och taket höjs, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen redovisats om möjligheterna till finansiering.
mot · G6021689 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1689 Införande av extra distributionsstöd för dagstidningar Staten lämnar samdistributionsrabatt för samdistribution av dagstidningar. Genom denna har distributionen avsevärt underlättats. De flesta av dagstidningarnas abonnenter får morgontidningen hemburen antingen genom distributionsdföretags eller postverkets försorg. Det övervägande flertalet erhåller därigenom morgontidningen eller förmiddagen. På vissa håll i landet är dock situationen den att det är för kostsamt att låta distributionsföretagen distribuera tidningarna till abonnenterna, trots samdistributionsrabatten. I många fall då tidningsutdelningen sker med lantbrevbärare blir dagstidningsabonnenterna missgynnade genom att tidningen mist åtskilligt av sitt nyhetsvärde. Genom införandet av ett extra distributionsstöd för områden där distributionen är förenad med höga kostnader skulle det bli möjligt för flera abonnenter att få sin tidning . Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär utredning om möjligheterna att komplettera det nuvarande samdistributionsstödet för dagstidningar med ett extra stöd för områden med höga distributionskostnader.
mot · G6021690 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1690 och ändring i radiolagen har föreslagit en ändring av radiolagen som skulle möjliggöra trådradiosändningar till en speciell kategori lyssnare (se motion 1981/82:1631). Det kan t. ex. gälla radiosändningar från idrottstävlingar, gudstjänster och liknande sammankomster, där sändningen gör det möjligt för intresserade att följa sammankomsten på annan plats än där sammankomsten äger rum. Förslag om en sådan uppmjukning av reglerna för tillståndsgivning för trådradiosändningar har framlagts av en särskild utredningsman (SOU 1981:19). har därefter överlämnats till den av regeringen tillsatta massmedieutredningen. Det bör emellertid vara möjligt för att ta ställning till frågan om tillståndsgivning vid begränsade trådradiosändningar separat. Detta kan lämpligen ske genom ett tillägg till paragraf 7 i radiolagen. Med anledning härav hemställs att beslutar ändra radiolagen enligt bifogade förslag till lagtext. Lag om ändring i radiolagen (1966:755) Härigenom föreskrivs i fråga om radiolagen att i lagen skall införas en ny paragraf betecknad § 7 a, av nedan angivna lydelse. 7 a § Bestämmelserna i 5-7 §§ gäller ej trådradiosändning av radioprogram i rundradiosändning om programmet består i direktsändning av allmän sammankomst eller annan offentlig tillställning och inte kan mottagas i bostäder.
mot · G6021691 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1691 på och i f. d. kanslihuset beräknas vara inflyttningsklara . Redan när beslut om renovering av fattades väcktes en motion i om att tobaksrökning skulle vara förbjuden utom i vissa anvisade lokaler. Motionen besvarades positivt. När nu återinflyttningen är för handen bör det vara angeläget för att slå fast att rökning i princip skall vara förbjuden. Passiv rökning - alltså att ickerökare måste vistas i rökiga rum - är ytterst farlig och en strävan att förhindra vådan därav har gjort sig gällande på många håll. som väl känner de ekonomiska följderna av rökning bör här föregå med ett efterföljansvärt exempel och i yttersta mån begränsa rökning i lokalerna. WHO har sagt att ingenting skulle förbättra hälsotillståndet i mänskligheten mer än tobaksbrukets totala upphörande. I väntan på den dag när det blir självklart att friska människor i ansvarsfull ställning inte röker är det dock nödvändigt med lokala förbud mot rökning. En rysk student skrev för ett tiotal år sedan till och ville få information om vårt beslut att göra denna generation till en rökfri generation. Han hade fått felaktig upplysning om att vi i hade fattat ett sådant beslut. Brevet kom till andra kammaren och väckte en del debatt i korridorerna. Låt oss hopppas att världens ungdom och parlament snart får höra att riksdag beslutat att försöka förverkliga tanken att nästa generation blir rökfri. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att lokalerna i - i synnerhet matsal, samlings- och läsrum och foyéer - i största möjliga utsträckning skall vara rökfria.
mot · G6021692 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1692 m. fl. skall flytta tillbaka till . I samband med återflyttningen ger en blick tillbaka perspektiv på de sista årtionden som ännu arbetade i de gamla byggnaderna, varvid det står klart att en mängd arbeten i form av underhåll och förbättringar skedde kontinuerligt. Flera personer hade därvid viktiga funktioner och utförde arbeten av stor betydelse och bistod med råd och värdefullt kunnande. Det är både bland riksdagsledamöter och förvaltningspersonal känt att i synnerhet en sakkunnig med viktig kompetens och stor erfarenhet stått till förfogande och tagit ansvar för förändringar och förbättringar samt för byggnadernas vård. Det var under ett par årtionden i det närmaste självklart och han anlitades och på löpande utförde en mängd arbeten och att han utan särskild kostnad ställde sin kompetens och sin branschkännedom i . Denne expert är byggnadsingenjören . Det kunnande och den insikt han äger om husen på , deras material och konstruktion, deras struktur och historia ur byggnadsteknisk synpunkt har helt säkert också varit till nytta vid om- och tillbyggnaden av de riksbyggnader som åter skall bli hem och arbetsplats. Det är för den skull angeläget att inte försummar att på något sätt gälda den tacksamhetsskuld som föreligger till den som betytt så mycket i detta sammanhang och som kan sägas ha rent ideellt ställt upp med viktig sakkunskap, även om arvode utgick. Det bör vara en hederssak för att försäkra sig om att ingen i tysthet förbigås som haft så stort ansvar och berett ansvariga stor lättnad och tidsvinst genom att alltid vara redo till insatser. I slutskedet av föreslår vi nu att något lämpligt organ eller enhet får uppdrag att utforma förslag till kompensation och därmed förhindra att något så väsentligt ur rättfärdighetssynpunkt försummas. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar uppdra åt förvaltningsstyrelsen att utreda och utforma förslag till kompensation till byggnadsingenjören , vilken bidragit till bevarandet och vården på . () (vpk) minab/gotab 1983 73532
mot · G6021693 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83:1693 m. fl. För fådagarstidningar med riksspridning innebär de gällande presstödsreglerna att tidningar, om den prenumerade upplagan understiger 10 000 exemplar, får produktionsbidrag motsvarande regionala fådagarstidningar. Om tidningens upplaga är 10 000 exemplar eller därutöver fördubblas produktionsbidraget. För tidningar med upplagor i närheten av upplagetröskeln kan produktionsbidraget öka eller minska med . (från .) beroende av om upplagan når över denna tröskel eller ej. Tröskeleffektens storlek innebär för tidningarna orimliga kalkyler när värdet av ytterligare prenumerationer i gränsområdet skall bedömas. Vid behandlingen av en motion i detta ärende till 1981/riksdag uttalade de socialdemokratiska ledamöterna i följande: Det är enligt utskottets mening av stor betydelse att presstödsreglerna utformas på ett sådant sätt att oönskade tröskeleffekter inte uppstår. Presstödsförordningen innehåller ett flertal bestämmelser som är avsedda att dämpa sådana effekter. Det är angeläget att presstödsnämnden i sitt fortlöpande arbete med att följa stödets effekter uppmärksammar behovet av ytterligare regler av detta slag. Det får förutsättas att presstödsnämnden därvid uppmärksammar också de frågor som berörs i motionerna 1152 och 1159 och föreslår de förändringar som kan visa sig motiverade. följde emellertid utskottets majoritet som ansåg att det inte fanns tillräckligt underlag för ändringar av stödreglerna. Enligt vår mening finns starka skäl för att reglerna för produktionsbidrag till fådagarstidningar med riksspridning ändras i angiven riktning. Det är helt orimligt med en så hårt verkande tröskeleffekt. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att begär att regeringen gör en översyn av reglerna för produktionsbidraget till fådagarstidningar med riksspridning i syfte att minska den nu gällande orimliga tröskeleffekten samt att förändringen sker fr. o. m. , som beräknas på upplagan . 1 1982/83. () ()
mot · G6021694 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1694 Möjlighet att i följa de olika lokalradiosändningarna I finns god tillgång till lokala och rikstäckande tidningar. Möjligheterna att följa TV:s och riksradions sändningar är också väl tillgodosedda. Däremot är det svårt - för att inte säga omöjligt - för de flesta av ledamöter att under tjänstgöring i kunna följa den egna lokalradiostationens sändningar. Detta försvårar givetvis möjligheterna att följa och delta i den regionala och lokala debatten på hemmaplan. Behovet är stort att söka finna lämpliga tekniska lösningar så att även ledamöter utifrån landet fortsättningsvis kan ges möjlighet att höra den egna lokalradiostationens sändningar, åtminstone när det gäller nyhetsprogram. Med hänvisning till det anförda hemställs att uppdrar åt förvaltningskontoret att i samarbete med LRAB söka lösa det i motionen aktualiserade problemet angående ledamöternas bristande möjligheter att följa den egna lokalradiostationens sändningar. () () 1* 1982183.
mot · G6021695 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1695 m. fl. Förbud mot kollektivanslutning till politiskt parti Den svenska demokratin bygger på allmän, lika och hemlig rösträtt. En självklar följdprincip till den enskildes rätt att själv lägga sin röst i valurnan är rätten att själv bestämma om eventuellt medlemskap i ett politiskt parti. Denna demokratiska grundprincip respekteras av , , moderata samlingspartiet och kommunisterna, men den åsidosätts av socialdemokraterna. Det sker genom att socialdemokraterna accepterar att olika fackföreningar genom ett enkelt beslut låter ansluta alla sina medlemmar till socialdemokratiska partiet. har vid talrika tillfällen uttalat sig mot den kollektiva anslutningsformen till politiska partier. Det är oförsvarbart att det socialdemokratiska partiet skriver in människor som partimedlemmar trots att dessa inte har uttryckt något önskemål härom. Det är väl känt att många av dem som på detta sätt blir medlemmar i det socialdemokratiska partiet inte stödjer detta parti. Därför är kollektivanslutningen en kränkning av individens demokratiska rättigheter. Det har länge varit vår övertygelse att socialdemokratin själv borde ta itu med de demokratiskt oacceptabla principer som partiet tillämpar. Hoppfulla tecken på en förestående omprövning har heller inte saknats. Efter den senaste partikongressen och efter ett antal riksdagsdebatter nödgas vi emellertid konstatera, att socialdemokraterna inte förmått att samla sig till den nödvändiga självsaneringen. uttalanden har mötts med nonchalans och ironi. I det läget finner vi det nödvändigt att gå vidare och begära åtgärder för ett lagligt skydd för den enskildes rätt att själv bestämma om medlemskap i politiskt parti. att hos regeringen anhåller om åtgärder för ett lagligt skydd för den enskildes rätt att själv bestämma om medlemskap i politiskt parti. () () () () () () () () ()
mot · G6021696 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1696 m. fl. revisorers förslag angående regionala organisation (förs. 1982/83:11) revisorer föreslår bl. a. inrättande av sedeldepåer i postens regi trots en hård kritik från flera tunga remissinstanser, bl. a. riksbanksfullmäktige, och överstyrelsen för ekonomiskt försvar. Kritiken har framför allt riktats mot frånvaron av sedelvård och mynthantering på depåerna. Detta kan komma att medföra sämre sedelkvalitet, ett ökat antal värdetransporter, myntbrist i delar av landet och svårigheter att upptäcka förfalskningar. Sedeldepåer har ej praktiskt prövats under de förhållanden de förutsätts verka. Mynthanteringen föreslås utredas ytterligare. Personalkonsekvenserna redovisas inte alls i utredningen. att fastslår att även skall handha betalningsmedelsförsörjningen i landet. () ()
mot · G6021697 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1697 revisorers förslag angående regionala organisation (förs. 1982/83:11) revisorer föreslår bl. a. inrättande av sedeldepåer i postens regi trots en hård kritik från flera tunga remissinstanser bl. a. riksbanksfullmäktige, och överstyrelsen för ekonomiskt försvar. Kritiken har framför allt riktats mot frånvaron av sedelvård och mynthantering på depåerna. Detta kan komma att medföra ett ökat antal värdetransporter med därtill hörande risker och svårigheter att upptäcka förfalskningar. Sedeldepåer har ej praktiskt prövats under de förhållanden de förutsätts verka. Mynthanteringen föreslås utredas ytterligare. Personalkonsekvenserna redovisas inte alls i utredningen. Beträffande kontoret i finns skäl att beakta dess inlandsplacering ur beredskapssynpunkt och dess relativa storlek. att uttalar sig för att kontoret i bibehålls samt att riksbanksfullmäktige i övrigt får utforma en lämplig organisation.
mot · G6021698 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1698 revisorers förslag angående regionala organisation (förs. 1982/83:11) är regionalt organiserad med 23 avdelningskontor, varav ett är lokaliserat till . revisorer har i en utredning föreslagit en omorganisation. Antalet avdelningskontor föreslås minska och i vissa fall ersättas med kassakontor eller sedeldepåer. De senare skulle integreras i postens verksamhet. Genomförs förslagen anses kostnaderna för bli lägre än de är f. n. regionala kontor har en viktig serviceuppgift gentemot andra banker, företag och enskilda. För verksamhet av denna art är det tre krav som måste resas: rationell drift, billig administration och en god service. Eftersom dessa tre krav svårligen fullt ut kan förverkligas måste rimliga avvägningar göras mellan dem. Det förslag som revisorer lagt fram frångår på väsentliga punkter de ovan nämnda målen. Exempelvis föreslås att i stället för det nuvarande avdelningskontoret skulle en sedeldepå finnas i . Närmaste avdelningskontor blir i . Sedeldepåerna avses ej hantera mynt, varför dessa närmast för och del kommer att finnas i . På är behovet av mynt mycket stort på grund av sommarturismens stora omfattning. Avståndet från vissa banker på till är inemot . Genomförs förslaget i denna del har rimliga krav på god service ej uppfyllts. Ett av skälen till omorganisationen att bringa ner kostnaderna. Dessa strävanden är lovvärda. Varje förslag som resulterar i besparingar måste stödjas. Emellertid måste krav ställas på att beräkningarna är riktiga och att det kan göras troligt att de förväntade målen uppnås. Det är tveksamt om de av revisorer föreslagna besparingarna har täckning i verkligheten. Vi anser dock att icke obetydliga besparingar kan göras, med att förslagets utformning beträffande lokaliseringsorter ytterligare måste ses över. har ett ansvar för att på ett godtagbart sätt försörja hela landet med sedlar och mynt. Detta blir svårt att uppnå om exempelvis för Ölandsbankernas del närmaste avdelningskontor finns i . Vi föreslår därför att en förändring av förslaget görs på så sätt att ett kassakontor lokaliseras till . Detta förslag behöver dock inte betyda att riksdagsrevisorernas övergripande besparingsmål äventyras, men det förstärker möjligheter att till andra banker, företag och enskilda erbjuda en god service inom sydöstra . Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi att som sin mening ger till känna att ett kassakontor bör lokaliseras till .
mot · G6021699 · 1983-01-24 00:00:00 — m. fl. Enligt nu gällande upphandlingskungörelse för myndigheter gäller bl. a. att myndighet skall utnyttja förefintliga konkurrensmöjligheter och i övrigt iaktta affärsmässighet samt behandla anbud och anbudsgivare objektivt. I kungörelsen understryks vidare att vid ändring av avtalade villkor skall affärsmässiga grunder tillämpas. Enligt vår uppfattning bör den offentliga upphandlingen inte enbart ta hänsyn till strikt affärsmässiga grunder utan också till vad som totalt sett är mest förmånligt för samhället och medborgarna. Mot bakgrunden av nödvändigheten att skapa ökad sysselsättning är det angeläget att , landstingskommunal eller statlig upphandling i ökad utsträckning sker inom landet. Därför anser vi att regional- och arbetsmarknadspolitiska hänsyn skall vägas in i bedömningen när myndigheten placerar sina beställningar. För att kunna göra dessa bedömningar förutsätts en ändring av nu gällande upphandlingskungörelse. har krav på en förändring av upphandlingskungörelsen framförts från flera håll. Enligt de skäl som vi ovan redovisat erfordras en ändring av upphandlingskungörelsen. Denna fråga bör därför bli föremål för utredning. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär utredning om översyn av upphandlingskungörelsen.
mot · G602170 · 1983-01-10 00:00:00 — 1982/83 170-177 Bidragsförskott till ensamstående adoptivföräldrar Om endast en av föräldrarna har vårdnaden om ett barn, har barnet vanligen rätt till underhållsbidrag från den andra föräldern. Om den andre föräldern har avlidit utgår barnpension. Underhållsbidrag kan också fastställas när föräldrarna har gemensam vårdnad om barnet. Om den underhållsskyldige inte betalar får barnet ändå ett underhåll genom att den som har vård om barnet får bidragsförskott. Genom att bidragsförskottet ofta är större än vad den underhållsskyldige faktiskt betalar, innebär bidragsförskottet i praktiken ett ekonomiskt tillskott för de berörda barnen. Det finns dock en liten grupp ensamstående föräldrar som inte kan få bidragsförskott, nämligen ensamstående adoptivföräldrar. De uppgår till ca 300. Dessa föräldrar kan ha tagit hand om barn antigen från vårt eget land men ofta från något u-land. I de senare fallen utgår ej heller barnpension. Många ensamstående föräldrar har det ekonomiskt mycket kärvt. Skulle de dessutom varken få underhållsbidrag, bidragsförskott eller barnpension försämras deras ekonomiska situation ytterligare. har till uppgift att utreda stödet till ensamstående föräldrar och bör därvid även pröva stödet till ensamstående adoptivföräldrar. a. rättvisesynpunkt är det angeläget att ensamstående adoptivföräldrar har samma förmåner och villkor som andra ensamstående föräldrar. Med hänvisning till vad som framförts i motionen hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjligheten för ensamstående adoptivföräldrar att bli berättigade till bidragsförskott. 1 1982/83.
mot · G6021700 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1700 revisorers förslag angående regionala organisation (förs. 1982/83:11) I det organisationsförslag sorn föreligger för kominer att förlora sitt riksbankskontor. Detta förslag innebär såväl en försämrad service som färre arbetstillfällen. , huvudorten i , borde vara en naturlig placering för ett riksbankskontor. De långa transporter av sedlar och mynt som blir fallet vid en nedläggning innebär ökade säkerhetsrisker och kostnader. I sammanhanget må nämnas att såväl , riksbanksfullmäktige som brottsförebyggande rådet haft stora invändningar mot indragningen av kontoret. har också tidigare uttalat att statsförvaltningen bör ges en rättvisare fördelning överlandet. Enligt min mening borde det i stället vara möjligt att decentralisera andra servicetjänster till kontoret. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar bibehålla kontor i .