mot · G6021704 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1704 revisorers förslag angående regionala organisation (förs. 1982/83:11) nuvarande kontorsnät omfattar 23 avdelningskontor, ett kontor i varje län. Arbetssituationen präglas av en kraftigt ökande hantering av sedlar och mynt. I det förslag till ny regional kontorsorganisation som revisorer föreslår skall högst 18 av nuvarande kontor få fortsätta som något slags riksbankskontor. i öppnades och bedriver sin verksamhet i egen fastighet vid Stora Torg . Kontoret sysselsätter tolv personer, fördelade på en direktör, två riksbankskamrerer, en riksbankskassör, två riksbanksassistenter, en expeditionsassistent, en lokalvårdare och fyra sedelräknare. Avdelningskontorens organisation och arbetsuppgifter har ifrågasatts och prövats av olika utredningar . De beslut som dessa utredningar resulterat i har inneburit vissa marginella förändringar. Man har funnit att organisationen vad avser betalningsmedelsförsörjningen varit riktig. I revisorers rapport /82:6 uttalas också att på det hela taget är rätt lokaliserade. Arbetet i en centralbank är specifikt. Sålunda är säkerhetsbestämmelserna kring sedel- och mynthanteringen särskilt utformade. Därvid har den kassavårdande personalen också kunnat sysselsättas med andra arbetsuppgifter. Övertagandet av lånestocken från egnahemsnämnderna 1948 och förvaltningen av bosättningslånen är exempel härpå. Men dessa uppgifter har varit helt marginella och nästan helt legat på de båda kamrerarna (kassavårdarna). Tyvärr har massmedias bevakning av uppgifter blivit snedvriden, då de marginella extra uppgifterna kommit att uppta en alltför stor plats. Exempel härpå är bevakningen i TV:s Magasinprogram av Kristianstadskontoret, då Magasinledningens intervju med kontorets direktör sändes i sådan klippt form att man fick en felaktig bild av kontorets verksamhet. Att kontorets överkapacitet har utnyttjats och skulle kunna utnyttjas framgick inte heller. Kontorsdirektören åvilar att leda och samordna beredskapsplanläggningen i länet för affärsbanker, sparbanker och föreningsbanker. I län finns ovanligt många bankkontor, varför planläggningen, som måste bedrivas i fred för att penningmedelsförsörjningen och betalningsförmedlingen skall fungera under krigsförhållanden, även i fortsättningen bör skötas av ett riksbankskontor i länet. I krig ingår riksbankskontoret i I i remissvar har också påtalats den försämring i beredskapsplanläggningen som kan uppstå om Kristianstadskontoret försvinner. revisorers förslag om inrättande av postala sedeldepåer i regi och då på orter med nuvarande riksbankskontor är ingen godtagbar lösning. Dessa sedeldepåer skulle ju endast lagerhålla sedlar och borde då kunna organiseras i postens egen regi och i likhet med de bestämmelser som gäller för bankers kassakrav. Vi vill i depåfrågan också hänvisa till remissvar, vari bl. a. nämns Säkerhetsaspekterna talar för en större decentralisering av sedelvården än utredarna föreslagit. Enligt mening bör samtliga underavdelningar till avdelningskontoren betros med sedelvård och fullständig återanvändning av sedlarna inom regionen, oavsett om de benämnes kassakontor eller sedeldepåer. I sammanhanget är det på sin plats att erinra om att tillsattes en arbetsgrupp för att undersöka postanstalternas penningförsörjning och möjligheterna att minska antalet sedeltransporter och storleken av de transporterade beloppen mellan postanstalterna och mellan dessa och . I rapporten från denna arbetsgrupp kan beträffande ett tänkt depåsystem citeras: eftersträvar inte ett system med sedeldepåer som innebär att verket skulle överta en stor del av arbete med sedelhållning och sedelvård. Ett sådant system skulle innebära stora lokal-, personal- och säkerhetsproblem för postverket. I ett depåsystem borde överta så litet som möjligt av arbete. Iprincip skulle sedeldepån endast vara en upplagringsplats för iordningställda överskottsleveranser av brukbara sedlar, som postkontoret - i stället för att som f. n. sända till - skulle få behålla i sedeldepån om behov av dessa medel skulle föreligga inom . Genom denna anordning skulle korstransporter i vid bemärkelse kunna undvikas. I fullmäktiges direktiv för anknöts delvis till postverkets ovannämnda utredning, då bland allmänna riktlinjer uttalades att: Säkerheten bör höjas, speciellt genom att nedbringa transporterna. Vidare sades det i direktiven att Berörd personal bör så långt möjligt kunna sysselsättas även med andra uppgifter än sedel- och mynthantering. Vid bedömning av behovet av förändringar i avdelningskontorsorganisationen och vid förslag härvidlag skall utredningen äga beakta skäliga regionalpolitiska synpunkter. Fullmäktige beslöt att uppdra åt utredningen att bedöma förutsättningarna för att flytta ut arbetsuppgifter från huvudkontoret till avdelningskontoren. Många av dagens problem för avdelningskontoren kunde ha varit lösta om man redan under gång allvarligt diskuterat och beslutat om decentralisering av vissa uppgifter som då och fortfarande åvilar huvudkontoret, t. ex. inom valutaregleringen. tillsatte en arbetsgrupp som skulle utreda möjligheterna att utveckla avdelningskontorens verksamhet. Därvid skulle undersökas om helheter eller delar av bankens arbetsfält kunde överföras från huvudkontoret till avdelningskontoren. Utelöpande sedelmängd ökar . översteg antalet inströmmande sedlar till Kristianstadskontoret den gräns som fullmäktige i sitt remissvar satt för att förorda inrättandet av kassakontor. måste nästan all personal vid kontoret sysselsättas med hantering och vård av sedlar och mynt. Viss in- och utlåning och förvaltning av bosättningslånen förekommer fortfarande. Vi är medvetna om att vissa av kontorets nuvarande personal kan vara överkvalificerad för enbart sedel- och myntvård. Men styrelsen är också medveten om att antalet personer som behövs för kommande sedelvård stämmer bra överens med nuvarande antal. Skulle Kristianstadskontoret försvinna överflyttas arbetet, enligt revisorernas förslag, till malmökontoret. Arbetstillfällena flyttas således från län till . Det är detta förhållande som vi inte kan acceptera. Det är inte fråga om brist på arbete utan enbart en omlokalisering av arbetsuppgifterna. Till detta kommer alla de säkerhets- och transportaspekter som framförts i andra sammanhang. Vi vill också påtala den försämring, bl. a. på den ekonomiska sidan, som kommer att drabba särskilt i Kristianstads- och Hässleholmsområdet vid en överflyttning av arbetsuppgifter från till . Tätorten är genom sitt läge med fullgoda kommunikationer åt alla håll och såsom centralort i ett område som är rikt befolkat en naturlig plats för ett kontor för betalningsmedelsförsörjningen. Med stöd av ovanstående hemställer vi att som sin mening uttalar vad i motionen anförts beträffande fortsatt verksamhet vid i . mlnab/gotab 1983 73533