mot · G6021944 · 1983-01-25 00:00:00 — Det totala godstransportarbetet inrikes ökade i volym . Typiskt för utvecklingen är att järnvägens andel av det totala godstransportarbetet i procent sjönk från till 32,. Ser man till lastbilarnas andel har den ständigt växt och en jämförelse mellan lastbilarnas långväga transporter och järnvägens transporter som mestadels är långväga, visar att lastbilarnas andel är 32,(1966 ). Energiförbrukningen i långväga relationer är ca 3 gånger större för lastbil med släp än för järnvägståg och vad gäller energikostnaden är den 4 gånger större än vid tågtransport. Det är också styrkt att de tunga lastbilsekipagen sliter mer än andra fordon på vägarna och trots till synes höga vägskatter anses icke dessa täcka slitagekostnaderna på vägen. I proposition 1978/79:99 framhöll trafikutskottet att det av trafiksäkerhets-, miljö- och energiskäl var angeläget med ett ökat utnyttjande av järnvägen, framför allt vid långväga transporter. Det intressanta är att den helt övervägande delen av fjärrtrafiksarbete med lastbil sker utefter stambanans sträckning. Tendensen är klar att lastbilarna ökar den andel av transportarbetet som är långväga då de långväga transporterna utgjorde av lastbilarnas transporter till 1979 då de utgjorde . Branschen domineras av s. k. enbilsåkerier samt företag med ett fåtal lastbilar. Överetablering synes ha medverkat till att kravet på reglerade arbetstider, bra arbetsmiljö, trygghet i anställningen och säkra transporter har kommit i bakgrunden. I många fall pågår en osund konkurrens där de små och svårfinansierade företagen gjort att vissa åkare tar laster till underpris. Lastbilscentralerna utgör därvid inget stöd eftersom de utsätts för prispress. Det s. k. svartåkeriet florerar trots de försök till beivran som gjorts av myndigheterna. Undersökningar som gjorts i visar att 200 av ca 1 600 företag bedriver sin verksamhet utan att btala vare sig moms, egen skatt eller arbetsgivareavgifter, dvs. av företagen kör helt utan myndighetskontroll och undanhåller staten sammanlagt ca 34 milj. kr. Det visar sig för övrigt att det bland de 50 stora transportsäljande privata företagen i bara finns ett som häftar i skatteskulder. Därav kan man dra slutsatsen att det är de s. k. småskuttarna som är pressade. Ekonomiska påfrestningar innebär att dessa i särskilt hög grad frestas att, genom överträdelser av bestämmelser om t. ex. vikt, arbetstid och hastighet, uppnå fördelar i konkurrensen. Till detta kommer lågkon junkturen som medför överkapacitet och prispress. De avslöjade förhållandena i torde ha sin motsvarighet i övriga delar av landet. Nya driftsmässigt ändamålsenliga företagsformer kan och måste skapas bl. a. genom en stramare yrkestrafiklagstiftning. En lagstiftning måste till som ger samhället verklig möjlighet att från samhällsekonomiska utgångspunkter planmässigt styra trafiken så att, inom landtrafiksektorn, järnväg och lastbil kompletterar varandra i stort sett efter principen tågen på längden och lastbilarna på tvären. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen hemställer om en utredning med målsättningen att åstadkomma en bättre organisation av den yrkesmässiga lastbilstrafiken och därmed tryggare arbetsförhållanden i branschen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen i övrigt anförs.