ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G6021444 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1444 m. fl. ökat stöd till jordbruket i I och är alla tillfällen till sysselsättning och utveckling angelägna att främja. Turismen är ett näringsfång som alltmer ökat i verksamhet och betydelse vid sidan av traditionellt hantverk och småindustri. De areala näringarna har i dessa bygder en avgörande betydelse för försörjning och utkomst men också som basunderlag för övrig verksamhet. Skogen och också mossarna är viktiga råvaror som det är angeläget att utvinna ur allmänn näringsutveckling och icke minst för energiproduktion. Jordbruket är den näringsgren som är ett viktigt näringsfång och det stabilaste underlaget som bas för övriga verksamheter. Detta gäller inte minst som försörjare av färskvaror och olika service bl. a. för väghållning o. d. Självfallet är de allmänna produktionsbetingelserna för jordbruk i dessa bygder sämre än i övriga landet. Därför utgår ett s. k. norrlandsstöd. Vad som erfordras är en snar förbättring av dessa extra insatser för området. Den utredning som har haft i uppdrag att utreda frågan har avgivit sitt betänkande. Däri föreslås betydande förbättringar. Det är nu anledning att utredningens förslag snabbt kommer till beslut. Regeringen bör handla raskt. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att begär att regeringen lägger fram förslag om förbättrat stöd till jordbruket i . () ()
mot · G6021445 · 1983-01-25 00:00:00 — 1982/83 1445-1456 andra vice talmannen och till djurförsök Mot bakgrund av satsningen på forskning och teknik i budgetpropositionen är det anmärkningsvärt att praktiskt taget ingen ökning har skett när det gäller utvecklingen av alternativa metoder till djurförsök. En enig riksdag beslöt 1978 att staten skulle verka för en nedtrappning av djurförsöken och stimulera utvecklingen av alternativa metoder med särskilda forskningsanslag. 1979 inrättades centrala försöksdjursnämnden (CFN), som har att administrera dessa forskningspengar. Summan har varit ca 1 milj. kr. , och i den nu lagda propositionen har endast en mycket begränsad uppräkning gjorts. Alternativa metoder är i regel mycket billigare än djurförsök, varför det förutom etiska vinster även blir ekonomiska vinster med sådana metoder. 1 initialskedet kan de dock dra kostnader som respektive forskningsinstitution inte är beredd att betala. a. därför är en riktad statlig satsning på dessa metoder befogad. Vad som också krävs är särskilda åtgärder för att åstadkomma systematiska sammanställningar och jämförelser av olika metoder med syfte att få fram generellt användbara testbatterier. Det rör sig här om konkreta projekt, där forskarna själva ser möjligheter att ersätta djurförsöken. I enlighet med uttalade vilja att minska djurförsöken borde sådana projekt givetvis få allt stöd. Risken är i stället överhängande att många forskare som inte får medel till sina alternativprojekt fortsätter med djurförsök och att utvecklingen av alternativa metoder avstannar. Med stöd av vad som här anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts om behovet av ökade forskningsanslag för alternativa metoder till djurförsök. () () 1 1982/83.
mot · G6021446 · 1983-01-25 00:00:00 — och i skördeskadade m. m. Jordbruksföretagen skulle genom nuvarande skördeskadeskydd, som infördes , få ett skäligt skydd mot ekonomiska förluster orsakade av skördeskador. Det finns dock en rad grödor som inte ingår i skyddet, såsom matärter, åkerbönor, bruna bönor, konservärter och trädgårdsväxter. Då dessa i vissa områden av vårt land har stor betydelse för det enskilda jordbruksföretaget står klart att det nuvarande skördeskadeskyddet har betydande brister. Stora lokala skördeskador under olika år visar detta. Missnöje råder också på olika håll i landet över skyddets nuvarande konstruktion. Röster höjs till och med för ett avskaffande av skyddet på grund härav. Trots omfattande skador utgår ibland ingen ersättning. En utredning har sett över skördeskadeskyddet och avgett ett betänkande (SOU 1979:53) Nytt skördeskadeskydd. Betänkandet har även varit föremål för remissbehandling. Utredningen anvisar två olika alternativa förslag till skördeskadeskyddssystem. Ett kombinerat låne- och bidragssystem och ett bestående av nuvarande områdesskydd med vissa individuella kompletteringar. Utredningen ser positivt på att skyddet framöver skall kunna omfatta även matärter och bruna bönor. Lösningar för konservärter anvisas också. För övriga utanför skyddet stående grödor har man inte tagit ställning. Det antyds dock att nya grödor, betydelsefulla för odlarna, framöver skall kunna ingå i skyddet. Vi har noterat att regeringen under vårriksdagen inte avser framlägga proposition beträffande nytt skördeskadeskydd. Svenskt jordbruk står inför en situation där det är mycket angeläget att intresset för alternativa grödor ökar. Den aktuella överskottssituationen gör det till en betydelsefull fråga. Protein- och energigrödor måste få en framskjuten ställning inom svenskt jordbruk. Riskerna för de odlare som satsar på andra grödor än de i skördeskadeskyddet ingående måste minskas. Det är därför av stor vikt att regeringen tar initiativ till förändringar av skördeskadeskyddet. De två viktiga grödorna kokärt och åkerböna bör kunna ingå i skyddet. Det är dessutom angeläget att någon form av katastrofskydd för de fältmässigt odlade grönsakerna införs. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om ändring av nuvarande skördeskadeskydd, 2. att hos regeringen begär förslag om att kokärt och åkerböna snarst ingår i skördeskadeskyddet, 3. att hos regeringen begär förslag om någon form av katastrofskydd för de fältmässigt odlade grönsakerna. () () I* 1982/83.
mot · G6021447 · 1983-01-24 00:00:00 — och vid oljeutvinning till havs Oljeföroreningar till havs har blivit ett stort problem. Gång efter annan kommer rapporter om oljebälten, förstörda stränder och fågeldöd. Det är svårt att fastställa varifrån oljan kommer i de flesta fall. kommer den från havererade tankfartyg med ofta antas det vara en följd av tankrengörningar av mindre nogräknade rederier och befälhavare. På många olika sätt har man försökt komma fram till lösningar och många olika förslag har framlagts i syfte att bekämpa och minska oljeskadorna. Ett område där troligen stora oljesöl förekommer har aldrig, såvitt vi känner till, berörts. Det gäller oljesöl vid utvinning av olja i havet. Om man ser en karta över med oljetornen utprickade blir man betänksam och förvånad över att det finns så många. Hur stora mängder olja spills var dag? Hur mycket spills ? Vad händer med borrhål som inte är lönsamma? Vad händer med borrhål där fyndigheterna sinar? Man kan läsa i tidningarna att nu är ett dött hav p. g. a. stora oljespill. Kommer och att drabbas på samma sätt? Vad händer i ? Där finns redan nu borrtorn och där utvinnes olja. Det är inte otroligt att den verksamheten kommer att byggas ut av de länder som är vattenägare. Genom oljesöl i hotas vår västkust och . Om oljeutvinningen byggs ut i hotas vattnet där och hela vår ostkust. Det borde därför ligga i alla länders intresse att få kontroll och övervakning till stånd innan det är . I anledning därav hemställs att anhåller att regeringen internationellt tar upp frågan om kontroll och övervakning vid oljeutvinningen i havet. () ()
mot · G6021449 · 1983-01-24 00:00:00 — m. fl. Upplåtelse av jakträtt inom jaktvårdsområde I lag om jaktvårdsområden, LJVO, anförs i 10 §: För upplåtelse eller överlåtelse av jakträtt inom ett jaktvårdsområde får föreskrivas krav på tillstånd av jaktvårdsföreningen. Tillstånd får vägras endast om upplåtelsen eller överlåtelsen kan anses olämplig med hänsyn till jaktvården eller på annat sätt är till avsevärd olägenhet för medlemmarna. Enligt jaktvårdsföreningarnas lokala stadgar har man löst detta så, att alla fastighetsägare som ingår i ett jaktvårdsområde äger en personlig jakträtt inom hela området, oavsett hur liten den egna fastighetens areal är. Denna jakträtt kan också utövas av nära anhörig. Om däremot jakträtten överlåts till utomstående krävs en areal, som i normalfallet uppgår till 100 ha för att ett jakträttsbevis skall kunna utfärdas. En jaktarrendator kan också skaffa kontrakt från flera markägare, så att den föreskrivna minimiarealen uppnås. Arrendeskiftena behöver inte vara sammanhängande. Syftet med dessa föreskrifter är att det inom jatkvårdsområdet skapas ett för småviltjakt godtagbart jakttryck. Detta innebär att inte för många aktiva jägare kan tillåtas jaga inom området. Erfarenheterna bygger på att inte alla markägare utövar sin jakträtt och att minimiarealen för ett godtagbart jakttryck bör sättas till 100 ha. I undantagsfall torde 50 ha kunna sättas som nedre gräns. Regeringsrätten har i ett pär avkunnade domar satt de ovan relaterade reglerna ur spel. Regeringsrätten har nämligen fastställt, att en fastighetsägare i ett jaktvårdsområde får överlåta sin jakträtt till annans person, oberoende hur liten mark han äger, och om han själv utövat sin jakträtt eller ej. Som lätt kan inses kan detta leda till att jaktvårdsområdet kan få alltför många aktiva, kanske intensivjagande, jägare. Jaktvårdsområdet kan övergå till att bli ett rovjaktsområde. Skulle den nämnda stadgetolkningen tillämpas allmänt skulle det säkert kunna bli förödande för den organiserade jakt- och viltvård, som bedrivs inom jaktvårdsområdena. Bildandet av nya jaktvårdsområden skulle försvåras och gamla skulle efter hand upplösas. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att de i motionen påtalade förhållandena ses över och klara regler skapas när det gäller jaktvårdsområdesföreningarnas rätt att kräva en rimligt avvägd minimiareal för godkännande av jaktarrenden. () ()
mot · G6021450 · 1983-01-25 00:00:00 — Storrödingen är en av våra värdefullaste fiskarter. Det finns endast i ett begränsat antal sjöar i landet. är den sjö som närmast förknippas med storrödingen. inträffade en oroande minskning av beståndet. var förorenad och de militära skjutningarna hade inneburit att flera kända fiskegrund hade skadats. Kommunerna byggde reningsverk och vattenkvalitén förbättrades. tog fram en omfattande rapport och utsättningar av fisk påbörjades. fick försvaret uppdrag att återställa fiskeplatser som skadats. Dessa åtgärder medförde att rödingbeståndet ökade och goda fångster kunna göras av såväl yrkesfiskare som fritidsfiskare. har dock en betydande minskning av fångsterna inträffat trots att avsevärda årliga utsättningar görs. Fångsten uppgick till innebärande en minskning med nära i förhållande . Det kan finnas flera anledningar till minskningen. Ett skäl kan vara ett ökat nätfiske. Den planerade nya fiskestadgan kan innebära regleringar som medför förbättringar. a. diskuteras generell begränsning av antalet nät per fiskare. Fisket i är dock betydande. Antalet registrerade yrkes- och fritidsfiskare uppgår till cirka 1 800. Till detta antal får dock läggas flera tusen inte registrerade fritidsfiskare, varför det trots den nya stadgan kommer att bli ett mycket omfattande fiske. Problemet med försvarets skjutövningar kvarstår och storrödingen är en fisk som är mycket känslig för störningar i sin miljö. Det finns med anledning av den alarmerande minskningen av storrödingbeståndet anledning att ge uppdrag att ta fram en ny åtgärdsrapport. I arbetet med denna rapport bör representanter för försvaret, fiskets organisationer, fiskevattensägare och berörda kommuner delta. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att regeringen begär att får ta fram en ny rapport med förslag hur storrödingbeståndet i skall kunna räddas och förbättras. () ()
mot · G6021453 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Handredskapsfisket utanför m. m. beslutade att hos regeringen begära förslag till frisläppande för allmänheten av handredskapsfisket utanför , längs och samt i de . Starka skäl talar för att detta var ett olyckligt beslut som bör omprövas av . Starka invändningar har rests mot förslaget från principiella utgångspunkter. Det utgör en oacceptabel urholkning av den enskilda äganderätten för en grupp människor som för sin utkomst ofta är helt hänvisad till vad fiskevattnen ger. Inte minst i skärgårdsområdena berörs fiskeintressen som är av vital betydelse för befolkningens försörjning. har en positiv befolkningsutveckling i skärgården kunnat konstateras. Risken är uppenbar att ett genomförande av uppdrag till regeringen skulle kunna vända den utvecklingen. Det borde vara självklart att den bofasta befolkningens intressen och behov kommer i första rummet när fiskefloderna regleras. Det starka reaktion som det här aktuella riksdagsbeslutet har skapat bland skärgårdsbefolkningen visar att så inte har skett här. Kostnaderna för inlösen skulle blir höga och knappast stå i proportion till de förbättrade fiskemöjligheter för fritidsfisket som åtgärden skulle ge. De resurser som tas i anspråk borde kunna användas på ett betydligt effektivare sätt till fritidsfiskets fromma. Bland annat av den anledningen finns det skäl att ifrågasätta om riksdagsbeslutet kan anses gynnsamt heller för fritidsfiskarna. Enligt vår uppfattning innebar det beslut som tog 1981 en betydligt bättre lösning på behovet av att mera vatten skall bli tillgängligt för fritidsfiske. Den byggde på utvidgade möjligheter att bilda fiskevårdsområden. Genom att inträtta fiskevårdsområden skapas helt andra förutsättningar för ett lokalt ansvarstagande och en god fiskevård än vad som skulle bli fallet i ett totalt frisläppande av handredskapsfisket. För den som önskar en uthålligt god tillgång på fisk i våra skärgårdsområden och våra som tillfredsställer såväl yrkesfiskets behov som fritidsfiskets önskemål måste en lösning med fiskevårdsområden vara att föredra. Risken är dock uppenbar att bildandet av fiskevårdsområden helt avstannar som en följd av beslut . att beslutar att återkalla sin hemställan till regeringen om förslag om frisläppande för allmänheten av handredskapsfiske utanför , längs och samt i de . () () () () () () ()
mot · G6021454 · 1983-01-24 00:00:00 — Medel till djursjukhusens investeringskostnader De flesta djursjukhus i vårt land har problem med att skapa/erhålla ekonomiska förutsättningar för att kunna genomföra investeringar och djursjukvård i den omfattning som är önskvärd. För jordbrukets djur är avgiften . per besök, för sällskapsdjur . höjs avgiften ytterligare. För de pengar man genom dessa höjningar får in skall veterinärorganisationen förstärkas. Regeringen har räknat med att få in 27 milj. kr. I realiteten kommer den verkliga siffran att ge högst 17 milj. kr. Det beror på att djurägare kommer att anlita veterinärer och djursjukhus mindre ofta nu när det har blivit dyrare, vilket i sin tur innebär att djuren får lida. Det kommer främst att drabba sällskapsdjur, hundar, kattor, kaniner m. fl., eftersom vårdavgiften för dessa djur är dubbelt så hög som för jordbrukets. Därtill kommer att distriktsveterinärer endast har skyldighet att behandla djuren i jordbruket och om de så önskar kan vägra att behandla sällskapsdjur. Det är viktigt att vara uppmärksam på avgiftens storlek och på i vilken utsträckning distriktsveterinärer behandlar sällskapsdjur detta för att djuren inte skall behöva bli lidande på en stram budget och behandlingspolitik. För djursjukhusen är det svårt att få driftsbudgeten att gå ihop. Att dessutom skaffa pengar till nödvändiga investeringar är nära nog omöjligt. Här måste åtgärder vidtas för att skapa rimliga ekonomiska förutsättningar till investeringskostnader. Ett alternativ är att en liten del av överskottet från AB Trav- och Galopp avsätts till djursjukhusens investeringskostnader. (Överskottet 1981 var .) Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om medel till djursjukhusens investeringskostnader. () ()
mot · G6021455 · 1983-01-24 00:00:00 — Undersökning av fotokemiska oxidanter I en motion vid årets har jag tagit upp frågan om en internationell konvention till skydd för ozonlagret som omsluter jorden. Det finns emellertid ytterligare ett problem med ozon, nämligen när utsläpp av luftföroreningar (kolväten och kväveoxider) i industriområden medverkar till att höja ozonhalten i atmosfärens lägre skikt. Detta kan i vissa fall medföra skador både på människor och vegetation. De två ozonproblemen är oberoende av varandra. Det i denna motion upptagna problemet kallas fotokemisk SMOG. Utifrån kolväten och kväveoxider bildas s. k. fotokemiska oxidanter, av vilka ozon är en. Fotokemisk smog finns framför allt i storstäder, men man har funnit fotokemiska oxidanter också över . I de svenska storstäderna finns ännu inte detta problem, men som ett resultat av föroreningshalter och högtryck i har kraftigt höjda oxidanthalter uppmätts i södra och . Effekterna på människor kan vara irritation i ögon och slemhinnor och även huvudvärk och andningssvårigheter. Många vanliga växter är mycket känsliga för ozon, t. ex. vete, bönor, spenat och tomat. Det största hotet är emellertid mot barrskogen, eftersom barrträd är speciellt känsliga för denna påverkan. Några undersökningar på barrskog i aktuella områden har emellertid inte utförts. Det är angeläget att sådana undersökningar kommer till stånd för att man skall vara medveten om problemen och söka motverka dem. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär åtgärder för att undersöka förekomsten av fotokemiska oxidanter i och deras eventuella inverkan på människor och växtlighet, framför allt barrskog.
mot · G6021458 · 1983-01-21 00:00:00 — Skydd för samekulturens fornlämningar, m. m. Skogsharvning och skogsplöjning förekommer i svårodlade fjällområden. Till följd av denna kraftiga åverkan på markens ytskikt finns risk att fornlämningar som vittnar om samekulturens historia går förlorad. Därför bör all skogsplöjning förbjudas till dess att en utförlig inventering först har utförts som klarlägger att områdena icke utgör fornlämningar eller att områdena ur naturvårdssynpunkt är önskvärda att bevara. Till dess att utförlig arkeologisk inventering utförts eller naturvårdsforskning genomförts bör icke statliga medel utgå för bestridande av kostnader för avverkning, virkestransport, markbearbetning, skogsgödsling av nyplantering eller plantering inom berörda områden. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär utredning med förslag om skydd för samekulturens fornlämningar och att den befintliga fjällnaturens ekologiska balans bevaras.
mot · G602146 · 1983-01-10 00:00:00 — 1982/83 146-150 En vanlig svensk familj - mannen är taxichaufför till yrket - for till för att där köpa en charterresa med till sydliga nejder. Den avsedda charterresan kom likväl icke till stånd. Mannen satte då in resevalutan på bank i för att ha pengarna tillgängliga . Hustrun var nämligen rädd för att dessa annars skulle ingå i hushållsbudgeten och därigenom bli använda till något annat - en nog så förnuftig ståndpunkt. for familjen på nytt till . Mannen tog ut sitt tillgodohavande på banken och köpte en charterresa söderut. fick reda på vad som hänt. Därifrån utgick då ett uppdrag till allmän åklagare att åtala mannen för Insättning av pengar på utländsk bank, 2. uttag av pengar (samma belopp som insatts) från utländsk bank, 3. förminskning av utländskt banktillgodohavande genom omväxling av de från kontot uttagna medlen till svenska kronor, 4. införande i av de tillväxlade svenska pengarna. Mannen undgick dock åtal enligt punkterna 3 och 4, sedan hans förklaring att han köpt en ny charterresa med danska pengar godtagits. Beträffande punkterna 1 och 2 invände mannen att rättsreglerna vore befängda, eftersom han ägt att förbruka hela resevalutan utomlands om han föredragit detta. Han hade med andra ord kunnat supa upp pengarna eller använda dem på annat liknande sätt (!). Han tilläde att han genom att utnyttja sitt banktillgodohavande icke hade behövt ta med sig svenska pengar hemifrån. Invändningarna var dock förgäves. Mannen hade begått flera brott mot fosterlandet. Brotten skulle dock ej behöva bedömas som grova. Jag delar mannens inställning till gällande ordning, som icke torde stå i överensstämmelse med det allmänna rättsmedvetandet. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att hos regeringen anhåller om en översyn av den härrörande valutalagstiftningen i syfte att avkriminalisera ett sådant förfarande som i motionen anges. 1 1982/83.
mot · G6021468 · 1983-01-25 00:00:00 — En plantskola i södra I proposition 1982/83:100, bil.11, förutser jordbruksministern en fortsatt ökad plantförsäljning från plantskolor. pågår inom framtagande av en strukturplan för den framtida frö- och plantförsörjningen inom skogsbruket. Enligt en redovisad utvärdering av alla plantskolor i föreslås en minskning av antalet plantskolor inom området. För läns vidkommande skulle utredningens förslag medföra att endast en plantskola inom länet, Jakobsbyn i , skall finnas kvar. F. n. har två plantskolor i den , Ljungaskog och , i drift. har vid olika tillfällen bestämt hävdat behovet att även ha kvar en plantskola i den södra delen av länet. Vid plantskolan i har gjorts betydande investeringar bl. a. i moderna och ändamålsenliga personalbyggnader. Vidare finns vid Ljungaskog en fröklänga med en kapacitet som täcker behovet för hela . Om en nedläggning av Ljungaskog skulle ske måste denna ersättas med en nyanläggning på annan ort och i så fall medföra ytterligare nya höga investeringskostnader. är ett stort län med stora skogsarealer, och starka skäl talar för att bibehålla två plantskolor i regi inom länet placerade en i vardera norra och . Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna behovet av en plantskola i den södra delen av .
mot · G6021469 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. I skogsmarken nära fjällen och på andra platser med svårt klimat i norra har skogsbruket varit begränsat. Fjällskogarna har varit förskonade från avverkningar på grund av svårtillgängligheten och svårigheten att föryngra skogen. satte domänverket skogsodlingsgränsen så att de fjällnära skogarna skyddades. Det ansågs inte lönsamt att avverka där. Men bristen på skogsråvara, arbetslösheten och tillgång till nya metoder att föryngra skogen har gjort att man nu börjat intressera sig för de s. k. fjällskogarna. Med hjälp av bl. a. statsbidrag till skogsbilvägar vill domänverket avverka . De skogar som naggas i kanten är till stor del orörda, varför de har ett mycket stort vetenskapligt värde. Enligt har de inte någon motsvarighet i och är alltså unika även globalt sett. Dessa gamla barrskogar kan vara upp till gamla och på vissa håll utgör de tusentals år av ostörd kontinuitet, vilket enligt forskarna är världsunikt. Skogarna har blivit en tillflyktsort för många hotade arter. Rennäringen är beroende av den lavrika skogen och påverkas ogynnsamt av ett skogsbruk i fjällskogarna. Vi har dessutom bristfälliga kunskaper om de ekologiska effekterna av ett skogsbruk i sådana extrema klimatlägen. Där naturvårdslagen inte gäller är det skogsvårdsstyrelserna som beslutar om ett område skall få avverkas eller inte. Om det går att föryngra området, få ny skog att växa upp där, kan inte säga nej till en avverkning från naturvårdssynpunkt. I framför allt Norr- och , där största delen av fjällskogarna Finns, pågår en debatt om skogsbruk med hänsyn både till det svåra arbetsmarknadsläget och de stora områdena med gammal granskog som måste skyddas. Det är naturligtvis en mycket svår avvägning. Men nog borde ha råd att bevara unika fjällskogar och därmed kulturspår och nog måste det vara möjligt att slå fast skyddsbehoven. Det är alltså nödvändigt att skyndsamt vidta åtgärder för att bevara något av den unika miljö som fjällskogarna utgör. 1* 1982/83. Mot bakgrund av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande bevarande av fjällskogar. () ()