mot · G6022154 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Regionalpolitiskt stöd till vissa kommuner i , m. m. hade en folkmängd på 152 118 personer vilket är en lägre siffra än länet hade . har länet minskat med nära 3 300 personer eller . Av samtliga län har haft den största relativa befolkningsminskningen och detta då rikets folkmängd ökat . Minskningen har t. o. m. varit större än skogslänens. (Se bilaga 1.) har befolkningen i kommun minskat . Ingen annan kommun i riket har haft en så kraftig folkminskning. är landets enda primära centrum/residensstad som haft folkminskning . (Se bilaga 6.) Den befolkningsmässiga nedgången förklaras till största delen av den vikande sysselsättningen, som i sin tur gett en omfattande utflyttning. Tabell 1, befolkningsutveckling Vid tredje kvartalets utgång (82 09 30) var länets folkmängd 152 286 personer. Folkmängd 1982 09 30 -11,0 Dagens situation på arbetsmarknaden fanns 4 016 personer i länet som kvarstående arbetssökande, vilket var en ökning med 584. hade därmed näst efter och den högsta arbetslösheten i landet. Enligt länsarbetsnämndens bedömningar föreligger stor risk för ytterligare försämring . Av det totala antalet arbetslösa var 1 580 () under och 2 225 () var kvinnor. 1 350 ungdomar fanns i beredskapsarbeten. 3, 4 och 5.) Av länets kommuner hade den största öppna arbetslösheten, 1 146 personer eller av arbetskraften. Länet har dessutom en stor dold arbetslöshet, framför allt bland kvinnorna. I procent av arbetskraften var arbetslösheten i mot för riket. Om antalet arbetslösa adderas med personer som berördes av arbetsmarknadspolitiska åtgärder stod 8 452 personer utanför den ordinarie arbetsmarknaden, vilket motsvarade av den totala arbetskraften. Dessutom har inom näringslivet en betydande förtidspensionering skett. anger i sin prognos för byggarbetsmarknaden i att beräknas av hela byggarbetskåren få arbete. Svårast blir situationen i den . Antalet arbetslösa på varje ledig plats var 37 i . Inget annat län hade ett så högt antal. För som hade det näst högsta antalet var siffran 29 och för riket som helhet var antalet 14. I nedanstående tabell redovisas antalet arbetslösa per ledig plats i de län som har den högsta arbetslösheten. Tabell 2, antal arbessökande per ledig plats, Utvecklingen inom det enskilda näringslivet Tillverkningsindustrin svarar för av sysselsättningen i mot i riket, medan servicesektorn är betydligt mindre än i riket. var i länet mot i riket sysselsatta inom servicesektorn. Några industriföretag sysselsätter mer än hälften av den totala industriarbetskraften. karaktäriseras vidare av att de flesta stora företagen är s. k. filialföretag med administration, marknadsföring och utvecklingsarbete förlagt utanför länet. Av industriarbetskraften är sysselsatta inom filialföretag. Flera av länets dominerande industriföretag har drabbats hårt av strukturförändringar. Även konjunkturnedgången har givetvis påverkat länets företag. Länets 12 största industriföretag har minskat antalet anställda från ca 16 800 till ca 11 000. Minskningen utgör i runt tal 5 800 jobb, motsvarande . a. har Sölvesborgsvarvet och Ericssonfabriken i lagts ned med 850 friställda som följd. I , som har den högsta arbetslösheten har de största metallindustrierna , och minskat med ca 1 200 arbetstillfällen . (Se bilaga 2.) 1 243 personer var varslade om uppsägning. Ytterligare hot om uppsägningar är aktuella vid flera av länets industrier. I berörs av omfattande strukturförändringar som slutligen kan komma att innebära friställningar av 850 anställda. Närmast berörs Stålverksdivisionen med 260 anställda genom planer på att flytta tillverkningen av stålämnen för järnvägsräls till . Facits Bräkne-Hobyfabrik har friställt 400 av en personalstyrka på 525 anställda och risk föreligger att fabriken helt upphör. Den negativa befolknings- och sysselsättningsutvecklingen i är till stor del en följd av nedskärningar i den statliga sysselsättningen. Denna har minskat medan den i riket som helhet ökat . försvann 2 763 sysselsatta inom den statliga verksamheten, vilket motsvarar . Särskilt kommun har drabbats av indragningarna inom den statliga verksamheten. har antalet anställda vid marinen och minskat med 2 300. har staten enbart vid förbanden i dragit in 633 årsarbeten, motsvarande över 700 arbetstillfällen. har staten inom den militära sektorn i dragit in arbetstillfällen som motsvarar ett regemente . Sysselsättningsminskningen vid marinen förefaller bli ytterligare 500 årsarbeten /88, vilket är långt mera än de 225 som förutsattes försvarsbeslut. Detta motsvarar en indragning av två regementen. Vidare har antalet anställda vid (Svenska Varv) halverats , dvs. minskat med nära 1 000. Uddcomb (Statsföretag) kommer att ha minskat med 500 anställda . Inom den statliga affärsdrivande verksamheten har tiden över tredjedelen (minus 392) av arbetstillfällena flyttats bort från medan i dessa verksamhetsgrenar sysselsättningen i riket ökat. Ytterligare personalminskningar förefaller dessutom bli följden av underhållsutredning (U 80). Det behövs 2 000 nya statliga jobb till för att ersätta vad staten dragit in enbart . Inte i någon annan kommun i landet har staten plockat bort så många statliga arbetstillfällen som i . Bland ytterligare minskning av statlig verksamhet som skett eller aktualiserats i kan nämnas indragning av , överflyttning av länsåklagarkansliet till , nedläggning av TV:s Blekingeredaktion, nedläggning av en filial vid statens provningsanstalt, personalminskning vid teleservicebas , nedläggning av Trivab (Eiserkoncernen), personalminskningar vid , tull- och lotsväsendet. Nedläggningar och indragningar sker med suveränt bortseende från gällande regionalpolitiska riktlinjer. En annan negativ faktor av länet är de regionaliseringar som sker inom den statliga verksamheten. Verksamheter som tidigare haft länen som underlag har organiserats om och inordnats i större regioner där regionkontoren förlagts till orter där den statliga verksamheten redan är väl utbyggd, företrädesvis till . Dessa regionaliseringar berövar länet statlig sysselsättning och påverkar dessutom enskilda företag och branschorganisationer m. fl. till samma åtgärder. Därmed minskas länets förmåga att dra till sig nya lokaliseringar inom näringslivet. Trots de omfattande nedskärningarna har länet inte kommit i fråga vid utlokaliseringarna av statliga verk och vid utbyggnaden av högskoleorterna. Kommunerna och länsmyndigheterna har gjort stora insatser för att hjälpa upp situationen i . Förutom en rad olika åtgärder för att understödja näringsverksamheten har kommunerna satsat på beredskapsarbeten för att hålla arbetslösheten någorlunda nere. 1982 satsades 70 milj. kr. på dessa, varav kommunernas andel uppgår till 33 milj. kr. 1 093 personer har sysselsatts, varav 607 ungdomar. Kommunerna har vilja men inte ekonomisk förmåga att utöka bereskapsarbetena. De har förberett kraftiga ökningar, som kan genomföras om det statliga stödet ökas. Arbetslöshet och folkminskning medför stora påfrestningar för kommunerna och . Skattekraften i länet är låg och motsvarar av rikets medelskattekraft. Den totala kommunalskatten är däremot hög, , vilket är högre än medelutdebiteringen för riket. Endast har högre genomsnittlig kommunalskatt 1982. Kommunernas och konsumtionsutveckling ligger 1981 på samma nivå som landet i övrigt. planeras en kraftig dämpning av konsumtionen. Totalt sett tyder allt på en tillväxt . Detta får bl. a. till följd att kommunerna och kan erbjuda nya arbetstillfällen som kompensation för dem som försvinner inom industrin. Den negativa sysselsättnings- och befolkningsutvecklingen i länet börjar få stora direkta effekter på kommunernas ekonomi. Kostnaderna för beredskapsarbeten samt för socialvård till personer som ställs utan försörjningsmöjligheter ökar. Ett växande antal förtidspensionärer ökar också kostnaderna. Antalet outhyrda lägenheter ökar kraftigt i länet. räkning hade landets högsta andel outhyrda lägenheter i statligt belånade flerbostadshus (9,, riksgenomsnittet ). Totalt var 1 144 lägenheter i dessa hus outhyrda. Det största antalet outhyrda lägenheter finns i och kommuner. är de kommunala kostnaderna för hyresförluster beräknade till 5,5 milj. kr. i och 4,8 milj. kr. Även i länets övriga kommuner finns ett betydande antal outhyrda lägenheter. Från länets sida inriktas ansträngningarna på att få en starkare bas också av medelstora och mindre företag. De allmänna förutsättningarna härför är goda. har industriell tradition, yrkeskunnig arbetskraft och väl förberedda industriområden. ligger nära stora industri- och befolkningscentraler i och på kontinenten. Länets fyra kustkommuner har alla utmärkta hamnar. Ett viktigt mål för näringspolitiken i länet är att ta vara på länets råvaror genom ökad förädling och därigenom skapa sysselsättning, bl. a. inom trä-, pappers-, fiskberednings- och livsmedelsindustri. Vidare har turistnäringen goda förutsättningar att utvecklas i länet. För att långsiktigt åstadkomma en gynnsammare näringsstruktur i krävs statens medverkan genom: a. Regionalpolitisk stöd Från näringslivets sida har redovisats investeringsplaner som skulle kunna ge ett betydande sysselsättningstillskott. Genomgående råder dock en stor tveksamhet inför de stora kapitalkostnader som investeringarna kräver. stöd är i flera fall en förutsättning för ett genomförande. Från länets sida har framhållits betydelsen av att utveckla det regionalpolitiska stödet så att problemens art och omfattning skulle vara vägledande för insatser och inte en orts geografiska belägenhet. Regeringen beslöt att lokaliseringsstöd skall kunna utgå till verksamhet i kommun under /83. I riksdagsbeslut har dessutom framhållits att problemen på arbetsmarknaden i motiverar att den s. k. undantagsregeln i förordningen om regionalpolitisk! stöd skall tillämpas generöst. Det är uppenbart att detta är alldeles för att avsätta några påtagliga resultat och för att ge rimliga erfarenheter av vad ett temporärt regionalpolitisk! stöd har för effekter. Beslutet bör därför förlängas till i första hand . 1* 1982183. b. Tillsättning av särskild delegation Läget i måste nu anses så allvarligt att särskilda åtgärder måste vidtas av statsmakten, liknande dem som gjorts för och . För att komma till rätta med problemen krävs samfällda insatser inom olika områden. En särskild Blekingedelegation bör därför tillsättas av regeringen. I delegationen bör ingå företrädare för berörda departement och myndigheter. Som tidigare påpekats har inte kommit i fråga vid utbyggnaden av högskoleorterna. Detta får anses vara en betydande nackdel för länets fortsatta utveckling. Inom länets industrier finns en högt utvecklad produktion med robottillverkning, stor andel elektronisk utrustning i tillverkningen, datautrustning m. m. Mot denna bakgrund får det anses som mycket lämpligt att till förlägga ytterligare högre utbildning framför allt inom datatekniken och systemvetenskapliga områden. Därmed ges möjlighet till såväl teoretisk utbildning som praktisk tillämpning inom för framtiden viktiga utvecklingsområden. Koncernföretagens beslut berör många kommuner och län och har stor regionalpolitisk betydelse. De beslut som avgör utvecklingen inom koncernföretagens enheter inom länet fattas naturligen inte på regional nivå. Kommunala eller regionala myndigheter har små möjligheter att påverka. Många av de större industriföretagen i är som nämnts filialföretag med administration och utvecklingsverksamhet förlagd utanför länet. Vid personalinskränkningar, förändringar i produktionen till följd av ny teknik m. m. drabbas ofta i första hand eftersom tillverkningsenheterna ligger i länet. Koncernföretagen i måste i större utsträckning ta ansvar för de anställda. I många fall är det möjligt att förlägga annan tillverkning i länet som kompensation för sysselsättningstillfällen som bortfaller. Sysselsättningssituationen i länet nödvändiggör en ytterligare anspänning av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna . En förutsättning för att detta skall kunna åstadkommas effektivt är, att personaltillgången anpassas såväl i planeringsledet som i genomförandeledet. Det är därför angeläget att arbetsförmedlingarnas resurser i länet förstärks så länge det nuvarande besvärliga arbetsmarknadsläget består. f. Beredskapsarbeten och arbetsmarknadsutbildning För att lindra den utomordentligt svåra arbetslösheten på kort sikt fordras utöver det som berörts ovan särskilda åtgärder. Ökade anslag för beredskapsarbeten är mot denna bakgrund nödvändiga. Det är också angeläget att högre tilläggsbidrag för kommunala investeringsarbeten införs. För att möjliggöra ytterligare kommunala investeringsarbeten bör listan över objekt utökas så att exempelvis idrottslokaler och liknande kan ifrågakomma. Den starkt ökande arbetslösheten motiverar också större insatser för arbetsmarknadsutbildning. Dessa åtgärder är speciellt viktiga med hänsyn till den stora andelen arbetslösa ungdomar. g. Lokalisering av statlig verksamhet har tidigare uttalat att staten har ett särskilt ansvar i de orter där de statliga arbetstillfällena minskat och där staten är en stor arbetsgivare. Detta uttalande har knappast fått någon reell innebörd för . När det gäller områden i landet som i första hand bör komma i fråga vid lokalisering av statlig verksamhet uttalade att följande prioritering bör gälla: 2. sydöstra och . Nedan redovisas exempel på åtgärder som skulle bidra till att stärka sysselsättningen inom statlig verksamhet. - Vid ett eventuellt sammanförande av och uppgifter till en ny myndighet bör denna myndighets regionala förvaltning lokaliseras till . - De beslutade nationella utvecklingsbolagen inom sektorerna energi, transportteknik och miljövård bör lokaliseras till . - Det nybyggandet och underhållet bör koncentreras till . Varvet måste få ett långsiktigt och balanserat program för sin verksamhet med tidsplaner för beställningar. Därutöver erfordras statens medverkan för exportleveranser till andra länder. - Nedtrappningen av verksamheter inom försvaret måste kompenseras genom att militär utbildning i ökad utsträckning förläggs till . - I enlighet med vad uttalat bör lokalisering av delar av verksamhet eller funktioner i den statliga förvaltningen ske till . Därvid bör övervägas möjligheten att utnyttja befintliga statliga lokaler. Ett alternativ som särskilt bör prövas är att i dessa lokaler samla ett antal små statliga verksamheter på ett ställe och därvid låta administration och annan service som är av gemensam karaktär betjäna dessa sinsemellan olika verksamheter. Under hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs* 1. att beslutar att det regionalpolitiska stöd som utgår i stödområde C får från till tillämpas i kommun, 2. beslutar att regionalpolitisk! stöd som efter särskilt beslut kan utgå utanför stödområdena skall ges en generös tillämpning i , , och kommuner, 3. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna att en särskild delegation med företrädare för berörda departement och myndigheter tillsätts med syfte att ge förslag till åtgärder som kan leda till ökad sysselsättning inom , 4. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna att överläggningar bör upptas med i verksamma koncernföretag i syfte att förlägga ytterligare verksamhet inom företagens verksamhetsområden, 5. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna att arbetsförmedlingarnas resurser i förstärks så länge det nuvarande besvärliga arbetsmarknadsläget består, 6. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna att prioriteras då det gäller lokalisering av nytillkommande statlig verksamhet, 7. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna att vid rationalisering och regionalisering inom statliga myndigheter och affärsdrivande verk i sydöstra skall prioriteras ur sysselsättningssynpunkt. () () *Se även motion 1982/83:2155. Befolkningsutvecklingen i , riket och vissa stödområdeslän Sysselsättningsutvecklingen vid 11 största industriföretag Susidso/fcfcninq-s minskning HTS-IISZ 1 1 Totalt antal arbetslösa i länen i procent av befolkningen i åldern f^WWWWWWWW \\\\ ^WXWx^WWWWWx \ W NS kWWWWWWwwwwwww \ \\ tmWv\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\\ c-" \o lh m r Antal arbetslösa kvinnor i länen i procent av totalt antal kvinnor i åldern AMS arbetssökandestatistik f\\\\\\\\V I \ \ \ \ \ \ \ \ \ IYY\ YV YYYY \ \\ \\ \\ \V DOA\.YYYYT\\\\ \ \ \ \ \ YXX! EnXXXVWWWWWWWWVVx KYYAWW \ \ YWX.YYX-Y.Y1X \\ \ \ YYTIYy T 1 1 1 » 1 1 r Antal arbetslösa ungdomar 1624 ar i procent av totalt antal ungdomar i länen, l\\\\\ \ \ \ w wwWWT 1\\ \\ v\ \ \V\ \X VV\ \ \ \ W IXYXXXXXxXXXWW\"\\\ \ rxwvxxvw w \ \ \ \ x xx\t\\ f\W VwxWxWWWx^Wwx L\ W\ XXX\ \ \ x\ x x \ \X xX x\X\X\ \ \ \ \\ww w \ \ \ w \\ f\~\ \ \ \ \\'\ \\ \ \ \\ \ W \\ \\ \ \ ww [\w\ \W\X wWWXwWWwXWWW IXXX\XXX\XX\XVX W WXWWWWWWV l\XXXXXXXXXXXXXX WWWX W\\\\ \ w>X [WW:n XV : nXxwwxxwwwxwxxxxxxxxx x xxxx x \ x\\\: Sysselsättningsutvecklingen inom den statliga sektorn för primära centra