ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G6021018 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83:1018 och i Ökad forskning och utveckling inom Den forskning och utveckling som sker inom stålindustrin är i allt underordnad kortsiktiga lönsamhetskrav. Exemplet med de tre råjärnsprocesserna inger oro. Dessa processer är i samhällsekonomisk mening lönsamma och borde utvecklas och inordnas i den svenska stålindustrins framtidsutveckling. bildades när Domnarvets järnverk och var i det närmaste konkursfärdiga. De lönsamma femtio- och sextiotalen hade förbytts i katastrof. En stor del av skulden till detta ligger i kortsiktigheten i utvecklingen. Angelägen satsning på kvalitet och förnyelse försummades, storfinansen tog ut vinsterna, sedan fick staten ta över kostnaderna. De planer och investeringar som gjordes när bildades kan bli engångsinvesteringar, som inte kommer att följas upp av nya framåtsyftande satsningar. stora satsning på tunnplåt och kvalitet för bilindustrin är ett exempel på en investering som sker när bilindustrin går ner. Domnarvets järnverks investeringar 1960-1961 på tunnplåt sades satsa på samma mål bilplåt. Men med vinsten för ögonen satsade alltför snålt, kvaliteten gick aldrig att uppnå - vinsterna togs ändå genom en enorm kvantitet. En utveckling som senare de arbetande och en hel bygd får betala. Misstagen får inte göras om. När bildades var fack och företag eniga om att: - måste se forsknings- och utvecklingsarbetet som ett av företagets viktigaste konkurrensmedel. - skall ha en materialteknisk utveckling på lägst samma nivå som våra främsta konkurrenter. - Utveckla processerna så att vi når minst samma nivå som våra konkurrenter beträffande utbyten, reproducerbarhet, toleranser, kvalitetsnivå etc. för motsvarande utrustningar. - målsättning måste vara att öka de totala forskningsinsatserna. Det här gäller formellt även , men målsättningarna har inte uppfyllts i praktiken. 1980 gjorde en sammanställning av företagens forskningskostnader. Den visade att satsning låg klart under de fyra utländska konkurrenter som redovisades i en jämförelse. Någon förbättring av forsknings- och utvecklingsresurser har inte skett. Snarare har resurserna för forskning i minskat med de olika planerna på minimibemanning. Den utvecklingen måste vändas. Den långsiktiga forskningen och utvecklingsarbetet skall prioriteras. Den centrala forskningsenheten inom bör ges möjligheter att ta ett övergripande grepp på hela SSABrs utveckling och forskning, dimensionering och inriktning. Det är viktigt att den ges resurser för egna operativa insatser som har rollen av långsiktighet. Den kortsiktiga driftsforskningen bedrivs framför allt inom divisioner och dotterbolag. Regeringen berömmer sig av att vilja satsa på forskningen. Men vill regeringen göra allvar av detta, bör bli föremål för en satsning. bör ges resurser som gör det möjligt att utnyttja den kunskap som finns inom bolaget och även tillföra stålindustrin en ny dimension i forsknings- och utvecklingsarbetet. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen begär förslag om resurser för forskning och utveckling inom enligt vad i motionen anförs. (vpk) HANS (vpk)
mot · G6021021 · 1983-01-21 00:00:00 — Motion 1982/83:1021 Utvinning av naturgas i Förekomster av naturgas i västra har länge varit kända. Man har också genom privat initiativ utnyttjat och utnyttjar denna gas såväl inom industrier som för värmebehov i bostäder. Naturgasen består av metan, några procent tunga kolväten och resten kolsyra. Denna har mycket goda förbränningsegenskaper och motsvarar enligt gjorda förbränningsprover den holländska naturgasen. Enskild forskning på området har kommit fram till teorin om att naturgasen strömmar upp i förkastningssprickor i sjöarna och Boren, går från genom till och tränger in i den porösa sandstenen som är lagrad ovanpå graniten. Man kan avskilja tre gasförande områden, som i allmänhet ger rikliga gasmängder, och inom de tre gasförande sektionerna påträffar man i de flesta fall naturgas vid borrningar ned i sandstenen. Östgötagasen är också föremål för ett rent forskningsinriktat projekt. har hos industriverket begärt . ställde undertecknat en fråga i som löd: Förekomsten av naturgas i är omvittnad . har emellertid frågan aktualiserats och anhållit om medel för att kunna fullfölja pågående studier. Är regeringen positivt inställd i fråga om svenska gasfyndigheter och kommer regeringen att tillstyrka det anslag som krävs för undersökningen? Frågan kommer av olika anledningar ej att besvaras före motionstidens utgång. Då jag efter motionstidens slut ej kan påverka regeringen, vill jag i denna motion påpeka vikten av att tillerkänns det begärda anslaget för ett rent forskningsprojekt. Genom SGI - statens geotekniska institut - i vill man utveckla metoder att finna gas, och utröna hur gasen bildas. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att medel skall ställas till förfogande för utveckling av metoder för gasutvinning.
mot · G6021022 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83:1022 oljeberoende måste minskas ytterligare. Produktionsmetoder som leder till besparingar i detta avseende bör främjas. Har dessa metoder andra positiva följdverkningar finns ytterligare skäl att arbeta för att de kommer till praktisk användning. Vad som här avses är återvinning av asfalt. Miljövinsterna vid asfaltåtervinning är av fler slag. - Grustäkter utgör stora ingrepp i vår natur. Gruset är en ändlig naturresurs. Det börjar råda en viss knapphet på naturgas i de områden där behovet av grus kommer att bestå. Läggning av helt nytt material innebär en ökad användning av grus jämfört med återvinning. - Nytt material kräver också mera transporter, vilket innebär större oljeförbrukning. - Framtagning, eventuell krossning medför även det förbrukning av olja. Två norska undersökningar har utförts om utsläpp av oljedelar från asfalt; den ena av Sentralinstitut For Industriell Forskning och den andra av för vannforskning. Den senare har ännu inte avgett sin slutrapport. tillgängliga meddelanden tyder på obetydliga föroreningar. Men även med den förutsättningen blir riskerna mindre om asfalten återvinns än om den dumpas. Den totala asfaltproduktionen i utgör ca . Oljedelen av asfalten är . Den totala oljeanvändningen i asfaltproduktionen ligger på ca (vid oljeinblandning). Ett realistiskt delmål är att i första hand komma fram till återvinning. Med ett oljepris på . per ton skulle man därmed spara 84 milj. kr. Oljebesparingen till följd av minskade transporter och av att slippa krossning har inte beräknats. De ekonomiska besparingarna ter sig mycket stora. Byggindustrin, en branschtidning, skrev i anslutning till ett försök med återvinning av asfalt: Genom att ha tillgång till det flyttbara återvinningsverket och använda gammal asfalt räknar med att sänka kostnaderna för asfalten . ska enligt beräkningar asfaltmassa spridas på våra vägar, varav är bindemedel. Om delar av detta återvinns rör det sig om åtskilliga . i minskad oljeimport. Det finns alltså starka skäl för kommunerna, landstingen, staten och näringslivet att se till att denna teknik kommer att användas mer allmänt. Vid återanvändning behövs en mindre tillsats av bindemedel och stenmaterial. Med utgångspunkt i de erfarenheter som finns skulle den totala samhällsekonomiska besparingen vid en 20-procentig återanvändning uppgå till 124 milj. kr., varav 84 milj. avser olja och 40 milj. kr. För att återvinningsasfalten vid upphandling skall kunna likställas med annan asfalt måste BYA kompletteras med anvisningar om detta. Under hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen hemställer om åtgärder för återvinning av asfalt i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · G6021023 · 1983-01-24 00:00:00 — Regioninvest i Norr AB:s målsättning I proposition 1982/83:68 aktualiseras behovet av en rekonstruktion av Regioninvest i . Vi ansluter oss till förslaget att anvisa ett reservationsanslag på 110 milj. kr. för att täcka oreglerade förluster samt väntade förluster fram till den tidpunkt då Regioninvests handlingsplan föreligger. När det gäller förutsättningarna för detta senaste tillskott delar vi inte departementschefens synsätt. Naturligtvis är det viktigt att den ogynnsamma resultatutvecklingen bryts . Men detta kan inte, och får inte vara vägledande för den industripolitiska handlingslinje som bör följas när det gäller Regioninvest. Här bör då Regioninvests uppgift och övergripande målsättning särskilt beaktas. Den uppgiften är att stimulera industriell utveckling i . Denna målsättning bör bekräftas av . För att uppfylla denna målsättning måste de olika delföretagen inom Regioninvest ges betydligt ökat utrymme för produktutveckling, marknadsföring och försäljning. Men lika viktigt är att staten som ägare går ut och i praktisk handling visar att de här företagen verkligen har en framtid och att det är för denna framtid vi satsar. En möjlighet att styra ett utvecklingsarbete vore att använda offertstödsprincipen. Åter en annan möjlighet vore att styra en del av det stöd som energi- och industriministrarna i proposition 1982/83:50 föreslår för åtgärder i samband med upphandling inom energiområdet. Här skulle verkstadsföretagen i norr på ett naturligt sätt kunna knytas till en sannolikt växande och stabil hemmamarknad. Regioninvests möjligheter att också visa företagsekonomisk lönsamhet skulle förbättras. Ett av företagen inom Regioninvest är . Detta företags problem förtjänar att särskilt uppmärksammas. Företagsledningen inom Truck har presenterat en beräkning över sin potentiella totalmarknad. Förutsättningen för deras beräkning är att en målmedveten marknadsföring och produktutveckling kan finansieras. En av de produkter man utvecklar är en eldriven truck. Finansieringen av detta utvecklingsarbete är inte klar. har tillstyrkt 15 miljoner men beslut i industridepartementet har dröjt. Eltrucken representerar det mest lovande inom Truck AB:s nuvarande program. Samarbetet med Asea och för utvecklandet av eltrucken är värt att uppmärksammas både ur marknadssynpunkt och som ett led i en nationell industripolitik. Mot bakgrund av det ovan anförda föreslås 1. att uttalar att den övergripande målsättningen för Regioninvest i bör vara att stimulera en industriell utveckling i , 2. att uttalar att den handlingsplan som skall utarbetas av och Regioninvest i bör ges ett offensivt och expansivt innehåll i enlighet med vad som anförs i motionen.
mot · G6021024 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83:1024 och av mindre företag inom detaljhandeln redovisades i den s. k. serviceföretagsutredningens betänkande att de mindre och medelstora företagen oftast har svårigheter att få tillgång till långfristiga krediter och riskvilligt kapital. För att förbilliga och öka kapitaltillgången inom detaljhandeln föreslog serviceföretagsutredningen därför statliga kreditgarantier för Handelskreditgruppen. Genom statliga garantier för Handelskredit och dess systerinstituts upplåning skulle möjligheter kunna ges för fristående köpmän att få lån på förmånligare villkor än vad som gäller f. n., som dessa instituts verksamhet skulle ges ökad kapacitet och utvecklingsmöjligheter till flera branscher. Det är väsentligt ur konkurrenssynpunkt att de köpmän som så önskar kan agera självständigt och minska sitt beroende av leverantörer genom upplåning i ett från leverantörer fristående finansieringsinstitut. Det måste ligga i allas intresse att konkurrensen vidmakthålls i detaljhandeln, och en möjlighet härtill är att ge Handelskreditgruppen ökad möjlighet till utlåning för investeringar. avslog i betänkande 1981/82:51 en av oss väckt motion i detta ärende och hänvisade därvid bl. a. till utredningen om de små och medelstora företagens finansiella situation. Man kan - enligt vår mening - inte år hålla på att utreda denna viktiga fråga för att invänta ännu en statlig utrednings överväganden. rekommendationer biträddes av de flesta remissinstanserna, varför frågan får anses väl analyserad. Årets finansplan och handelns egna bedömningar visar entydigt att angelägenheten att förbättra villkoren för detaljhandelsföretagen än mer har accentuerats. Mot bakgrund härav hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande statlig kreditgaranti till AB Handelskredit och dess systerföretag. . HÖGMARK (m)
mot · G6021026 · 1983-01-25 00:00:00 — Utvecklingsfonderna i , och erhöll 1979* bidrag för att genomföra en treårig försöksverksamhet för att främja export från mindre företag i form av regionala exportsäljbolag. Den exportsatsning som bedrivs i de tre länen är av unik karaktär och bör utvecklas till att bli en bas för utvecklingen av exportfrämjande åtgärder för mindre företag. Inom ramen för anslaget till regionala utvecklingsfonder bör en satsning på de regionala säljbolagen kunna ske så att gjorda erfarenheter kan tillvaratas för eventuella framtidssatsningar. Detta bör ges regeringen till känna. Mot bakgrund av vad ovan sagts får jag hemställa att uttalar sig för att erforderliga resurser avsätts inom ramen för anslaget till de regionala utvecklingsfonderna så att uppföljning och utveckling av de regionala exportsäljbolagen kan ske. * (OBS beslutet gällde 80-81-82) minab/gotab 1983 73476
mot · G6021027 · 1983-01-21 00:00:00 — Motion 1982/83:1027 Torven är en av våra största tillgångar på inhemsk energi. Det är angeläget att vi utnyttjar den på bästa sätt. Den traditionella brytningen för att framställa fräs- eller stycketorv kan ibland medföra ej önskvärd miljö- och naturpåverkan. Ett alternativ är metangas direkt från torvmassan, utan någon brytning. Alternativet har provats i mindre skala vid två torvmossar i . påbörjades en fullskaleanläggning som är i drift. Metoden kallas vyrmetan och går ut på att stimulera den naturliga produktionen av metangas som sker i våra torvmossar genom att via dräneringsledningar öka vattenflödet i mossen och i särskilda brunnar avgasa vattnet som sedan åter pumpar ut i mossen. finns så mycket erfarenhet så man med säkerhet kan säga att metoden fungerar. Kostnaderna vid tillämpning i större skala kan endast kalkyleras men ligger troligen i intervallet /kWh metangas. Ekonomin kan sannolikt bli acceptabel med gynnsamma förutsättningar för utnyttjande av gasen. Metodens största fördelar ligger på miljösidan. - Energin kan utvinnas ur mossen utan annat ingrepp än nedgrävning av dräneringsslangarna och behövligt antal brunnar. - Grundvattennivån behöver inte förändras. Torvmossens nivå sjunker dock i den takt som organisk substans bryts ned genom metangasproduktionen. - Metangasen kan brännas utan rökgasrening. Torveldning kräver rökgasrening och det kan finnas tungmetaller i askan. - På rimliga avstånd kan gasen transporteras i förhållandevis billiga ledningar och medför inte den trafikbelastning som transport av bränseltorv innebär. Även om det är för tidigt att göra några bestämda uttalanden om metodens ekonomi och hur stor omfattning den kan få så bör det ändå vara välbetänkt att staten mycket aktivt stöder en utveckling. I första hand genom att medverka till att ett större antal fullskaleanläggningar kommer till stånd, så att värdefull erfarenhet vinnes och kunskapsuppbyggnaden kan ske så snabbt som möjligt. Fackmän på området har försökt att bedöma vyrmetan-metodens möjligheter som energiproduktionsmetod i . Mycket tyder på att den där 1 1982/83. skulle kunna ge än bättre produktionsresultat på grund av högre marktemperaturer och en mera genomsläpplig struktur på de organiska jordarna. Energibristen är ett mycket stort problem i många fattiga . Behovet av ved har ofta fått förödande konsekvenser på natur och miljö genom ödeläggelse av ovärderliga skogsbestånd. Metangasen är en förhållandevis lätthanterlig energiform och det är per person räknat små mängder gas som behövs för att täcka de mest trängande energibehoven. En utveckling av vyrmetan-metoden även under u-landsförhållanden bör ge mycket goda effekter för mottagarlandet, men bör kunna ge en kunskapsåterföring till vårt eget utvecklingsarbete i . Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att utvecklingen av vyrmetan-metoden bör främjas på sätt som anges i motionen, 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att vyrmetan-metodens möjligheter för energiproduktion i u-land bör undersökas inom ramen för vårt ulandsbistånd.
mot · G6021028 · 1983-01-23 00:00:00 — Motion 1982/83:1028 Ökade prospekteringsinsatser inom och Prospektering är ett av de allra viktigaste instrumenten när det gäller att lägga grunden till en på lång sikt livskraftig mineralindustri i . ligger i ett av de mineralrikaste områdena i världen. Grundbrytning i större skala äger rum i , och Bergslagen. Prospekteringen har till största delen utförts i områden nära fyndigheter i drift för att man härigenom skall kunna tillgodogöra sig gjorda investeringar i gruvor och anrikningsverk. Det statliga prospekteringsarbetet i bedrivs i , som härvid i första hand har att utnyttja SGU, vilket från har bildat ett för detta arbete särskilt statligt geokonsultbolag - geologiska AB - med huvudkontor i . Prospektering bedrivs även av och . Den mineralpolitiska utredningen syftade med sina förslag till att få till stånd dels en effektivare och mer omfattande basprospektering, dvs. den prospektering som går ut på att finna nya fyndigheter i nya regioner, dels intensifiera prospekteringen i anslutning till befintliga gruvor och anrikningsverk, så att deras livslängd kan förlängas. Ägarintressena kring prospekteringen i de tre nämnda bolagen är starkt inriktade på undersökningsinsatser i , och Bergslagen, där de har gruvverksamhet. Detta har haft till följd att andra regioner har fått stå tillbaka trots att sannolikheten för fyndigheter kan vara väl så stor i dessa områden. och är mycket dåligt utforskade. Länsstyrelserna har på egen hand med egna medel anslagit . för prospektering, men dessa insatser är helt otillräckliga. Eftersom utvecklingen inom prospekteringstekniken går mot s. k. fullprospektering, dvs. en totalt förutsättningslös genomundersökning av storarealer i syfta att finna varje tänkbart slag av mineralfyndighet, finns det anledning att ompröva anslagens regionala fördelning. Sysselsättningsproblemen i får icke leda till att vi med våra begränsade resurser ger avkall på objektiva och rationella bedömningar vad gäller insatserna på prospekteringsområdet. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att beslutar att en tiondel av prospekteringsanslaget för /84 används för utforskning av mineraltillgångar inom och .
mot · G6021030 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83:1030 m. fl. De handelsanställdas förbund med sin ordförande i spetsen aktualiserar nu på nytt kravet om införandet av en ny affärstidslag. De gör detta utifrån att deras organisation vid flera kongresser enhälligt ställt sig bakom detta krav. Dessutom har socialdemokraterna också ett kongressbeslut om en ny affärstidslag. Och efter riksdagsvalet har landet en socialdemokratisk regering. Vpk, som var emot förslaget om införandet av fria affärstider, har i upprepade motioner ställt förslag om ett återinförande - en ny affärstidslag. Upprepade motioner i samma riktning har väckts av samtliga övriga partier i utom av . Förutsättningarna att få till stånd en reglering av affärsöppettiderna genom en ny lag borde därför nu finnas. I den parlamentariska kommitté som tillsattes 1975 för att utreda frågor rörande affärstiderna fanns faktiskt en majoritet för en reglering av affärstiderna. Detta framgår av det avlämnade betänkandet SOU 1977:72, även om majoriteten fanns med olika förslag i tre reservationer. Motiveringen för ett begränsat öppethållande har inte förändrats under de år som de fria affärstiderna gällt. Ett ökat öppethållande medför inte totalt en ökad omsättning. Köpkraften ökar inte hos hushållen i takt med öppethållandet. Den enda konsekvensen blir en omfördelning inom den befintliga detaljhandeln. Och den gynnar de stora och starka företagen - som har större möjligheter att konkurrera om kunderna - på de mindre butikernas bekostnad. Det finns nu en trend att allt fler butiker förlänger sina öppettider och köpmännen erkänner öppet att det enbart är av konkurrensskäl. Eller som det uttryckts av någon, detta är vår enda chans att ta omsättningskronor. Många varuhus har lockpriser på varor som bara gäller om man handlar som konkurrensmedel. Handeln har medvetet medverkat till att styra försäljningen . För de anställda inom handeln har de ökade öppettiderna inneburit en utglesning av personaltätheten i butikerna. Det har skett en neddragning av antalet arbetstimmar främst för den personal som arbetar vardagar. Det framgår av uttalanden som gjorts, att det var ett misstag när deras organisation gick med på att slopa den gamla affärstidslagen. finns facit som visar att antalet timmar dragits ner katastrofalt för dem som arbetar på vardagar och att antalet heltidsanställda drastiskt har minskat. är butiksarbetet ett deltidsarbete, där arbetsköparen kan använda sin arbetskraft när han anser att den behövs. De helgarbetande är oftast inte fackligt I slutändan så drabbas också konsumenterna av den utglesade personaltätheten. Alla är nu överens om att en ny affärstidslag behövs. En ny affärstidslag borde också ha en dämpande effekt på priserna, utan dyra helglöner måste priserna kunna hållas nere. Vi stöder de handelsanställda i deras krav om en ny affärstidslag. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen begär förslag om en ny affärstidslag innebärande tillåtna öppettider och lördag kl. 08.00-15.00 och dessutom som handeln har möjlighet att fritt disponera. HANS (vpk) (vpk)
mot · G6021032 · 1983-01-21 00:00:00 — Motion 1982/83:1032 m. fl. Stödet till den träbearbetande industrin I årets statsverksproposition, bilaga 14, finns ett anslag som disponeras av statens industriverk till den träbearbetande industrin. Anslaget räknas upp /1984 med . Det är naturligtvis angeläget att den träbearbetande industrin får de möjligheter som finns att vidareutveckla och förädla produkterna inom området. Därigenom ökar sysselsättningen och möjligheterna till utveckling av de tekniska insatserna inom branschen. Det är emellertid angeläget att den upprustning av den träbearbetande industrin som sker i tekniskt hänseende gynnar den svenska utrustningsbranschen. Därför bör i stödet till ifrågavarande bransch ingå att den svenska utrustningsbranschen får möjligheter att delta i utvecklingsarbetet. Finns beställarstöd kan tillverkarna känna större tillförsikt när det gäller offertgivningen och marginaler för garantier och kalkylfel avseende utvecklingsproduktionskostnader. Med hänvisning till vad som ovan anförts föreslår vi att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna behovet av att stödet till den träbearbetande industrin kombineras på ett sådant sätt att utvecklingsresurserna också kanaliseras till den svenska utrustningsbranschen. () () () () () () ()