ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G602401 · 1983-01-17 00:00:00 — och av utemiljön i tätbebyggelse Med dagens samhällsstruktur är möjligheten att kunna förflytta sig kortare eller längre sträckor en förutsättning för deltagande i samhället. Att vara synskadad innebär bl. a. att ha så nedsatt syn att man har svårigheter att orientera sig med synens hjälp. Detta ställer krav på utformningen av miljön. Målsättningen vid planering av fysisk miljö måste vara att den är orienterbar, tillgänglig och användbar för alla. Enligt 42 a § byggnadsstadgan skall bostäder, allmänna lokaler och arbetsplatser utformas så att de är tillgängliga för och kan nyttjas av personer med nedsatt rörelse- och orienteringsförmåga. Det innebär att man själv skall kunna ta sig in i, förflytta sig i samt använda lokaler såsom avsetts vid planeringen. Kollektiva färdmedel skall successivt också enligt beslut anpassas till handikappades behov. För att miljön skall bli tillgänglig och användbar måste hela förflyttningskedjan mellan olika funktioner såsom bostad, arbete, skola, serviceinrättning vara tillgänglig och användbar, alltså även utemiljön. Någon motsvarighet till 42 a § byggnadsstadgan finns inte för den planerade utemiljön - gator, gångvägar, parker, torg och andra allmänna platser i tätortsbebyggelse. Den av regeringen tillsatta beredningsgruppen för , i vilken samtliga fem riksdagspartier representerades, uppmärksammade detta problem i sitt förslag till handlingsprogram i handikappfrågor (SOU 1982:46). I programmet heter det bl. Byggnadsstadgan innehåller f. n. inga bestämmelser angående den yttre miljöns tillgänglighet för handikappade utöver vad som stadgas om förflyttningsvägar på tomtmark. Motsvarande regler som beträffande sådana vägar bör gälla också i fråga om anpassning av gator, torg, parker, gångvägar och andra allmänna platser i tätortsbebyggelse. Också i övrigt måste kraven på utemiljöns tillgänglighet för handikappade mötas genom successiva anpassningsåtgärder. Det gäller t. ex. framkomligheten för personer i rullstol eller med nedsatt orienteringsförmåga på allmänna vägar utanför den egentliga tätortsbebyggelsen, i friluftsområden m. m. Att alla riksdagspartiernas företrädare tillsammans med handikapprörelsernas representanter stödjer förslaget skulle enligt beredningsgruppen skapa goda förutsättningar för att handlingsprogrammet successivt kan förverkligas . Mot denna bakgrund hemställs att hos regeringen begär utredning i syfte att efter översyn av gällande lagstiftning föreslå en omarbetning av densamma för att tillse att även den planerade utemiljön omfattas av bestämmelser angående tillgänglighet för handikappade.
mot · G602402 · 1983-01-18 00:00:00 — m. fl. Bevarande av de större vattendragen i I kristider kan det vara lätt att fatta kortsiktigt gynnsamma beslut som får förödande framtida miljökonsekvenser. Det ekonomiska läget används naturligtvis av storbolagens dirigenter för att med hjälp av sina eftersägarkörer framföra sin unisona klagovisa över dessa erbarmliga värnare av miljövärden. Senaste exemplet på detta för del är den debatt som förs i länspressen för en utbyggnad av i . Sägas bör väl också att den nämnda klagovisan innehåller inga verser, bara en refräng som gynnar Uddeholmsbolagets profithunger. Sedan på en miljökonferens i klart deklarerat att en utbyggnad av inte skall ske står arbetarrörelsen i enad kring motståndet mot utbyggnad av . har redan åtta kraftverk. En ombyggnad och anpassning av dessa till modern kraftteknik skulle tillsammans ge betydligt mer än de 35 MW som en utbyggnad av skulle ge. besöks övre lopp av tiotusentals sportfiskare och friluftsmänniskor, ornitologer och jägare m. fl. Älven är modervatten för en i unik stam av insjölax. Det är som har gett Vänerlaxen dess unika egenskaper. I hela världen finns det bara nio stammar av insjölax. I strömmar och sel trivs och reproducerar sig också grov öring, och där finns också enda harrbestånd, söder om , av betydelse. är sydligaste stora strömfiskevatten med en orörd forssträcka . Skadeverkningarna av en vattenkraftsutbyggnad skulle bli stora. Boendemiljön skulle bli kraftigt försämrad. En gammal kulturmiljö med 15-20 boningshus skulle läggas under vatten. Nedströms det tänkta kraftverket skulle dimbildningen öka. Ingreppet skulle drabba enda storälv som rinner i nord-sydlig riktning och som är mycket betydelsefull från botanisk och geologisk synpunkt. Geologer har avstyrkt utbyggnaden av på grund av den rådande instabiliteten i den meandersträckan och risken för ökad erosion. Byggnadsarbetena vid en eventuell utbyggnad kan även medföra att tippning av sprängsten orsakar avbrott i den naturliga geologiska utvecklingen. Sand kan förorena älven och grumla upp älven. Dessa skäl anförde SGU i sitt avstyrkande remissvar med anledning av Uddeholmsbolagets ansökan. Övriga instanser som har avstyrkt utbyggnad i är f. d. Finnskoga , , länssty 1* 1982183. reisen i , , statens planverk. , , i , och fritidsfiskares förening. Bevarandevärdena i de större vattendragen i har inte ägnats någon utredning jämförbar med Sehlstedtska och Ekströmska utredningen om norra och älvar. För det fortsatta planeringsarbetet i den fysiska riksplaneringen torde det vara i intresse att beslutsunderlaget är så fullständigt som möjligt. En utredning om bevarandevärdena i de större vattendragen i , begränsad till strömsträckor med en medelvattenföring på /sekund, har tidigare föreslagits av vpk. Mot bakgrund av det anförda föreslås 1. att uttalar att i i undantas från utbyggnad, 2. att hos regeringen hemställer om en utredning om bevarandevärdena i de större vattendragen i . (vpk) (vpk)
mot · G602404 · 1983-01-18 00:00:00 — och i Nya kriminalvårdsanstalter i och Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:403 hemställs att begär att regeringen lämnar igångsättningstillstånd för kriminalvårdsanstalterna i och så snart projekteringen är klar. HANS () i
mot · G602405 · 1983-01-18 00:00:00 — och i av överskottsspermier från nötkreatur Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:403 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående samarbete mellan seminstationerna i och SIDA. HANS () i
mot · G602406 · 1983-01-18 00:00:00 — och i Ökad forskning och utbildning i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:403 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående forsknings- och utbildningsinsatser i . HANS () i
mot · G602407 · 1983-01-18 00:00:00 — och i Kollektivtrafiken i m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:403 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående järnvägarna i liksom angående trafiken på , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten av ett snabbt beslut om förbindelserna över . HANS () i
mot · G602408 · 1983-01-18 00:00:00 — och i Miljöpolitiska åtgärder i m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:403 hemställs 1. att begär att regeringen uppdrar åt i och berörda regionala organ att dels vidta snabba åtgärder för att rädda , dels studera möjligheterna till ytterligare trädplantering längs länets vägar, 2. att hemställer att regeringen tar upp överläggningar med danska staten angående förorening av , 3. att begär att regeringen uppdrar åt att göra en sammanställning av internationell forskning och forskningsresultat i fråga om stranderosioner. HANS () i
mot · G602409 · 1983-01-18 00:00:00 — och i Lokalisering till av en kolhamn, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:403 hemställs 1. att begär att regeringen tar initiativ till att en kolhamn byggs i samt att som sin mening uttalar att lokaliseras till , 2. att hemställer hos regeringen om en skyndsam undersökning om spillvärme från kan utnyttjas för uppvärmning av skilda trädgårdsanläggningar och närliggande bostadsområden. HANS () i minab/gotab 1983 73391
mot · G602410 · 1983-01-18 00:00:00 — 1982/83 410-415 1982/83:410 m. fl. Översyn av vallagens bestämmelser om landstingsval Vid landstingsvalet i län 1982 röstade av de röstande på socialdemokraterna och vpk, medan röstade på de borgerliga partierna. Trots detta erhöll de borgerliga partierna majoriteten av mandaten. Några fel vid sammanräkningen har, såvitt vi känner till, ej begåtts, utan felet ligger i själva valsystemet. Vad som skapat denna situation är två förhållanden, som man vid lagstiftningens genomförande inte tagit tillräcklig hänsyn till. Det första är att hela sex partier skulle klara 3 %-spärren med minsta möjliga marginal. Det andra är att flera av dessa partier är mycket små och utjämningsmandaten tas då i anspråk för att skapa rättvisa just åt dessa små partier. Risken för att dessa förhållanden består i nästa val är uppenbar. En omedelbar översyn av valsystemet är därför nödvändig. Det finns olika alternativ till lösningar. Ett är att öka andelen utjämningsmandat, ett annat är att minska antalet valkretsar. Ytterligare en väg är att ett parti, som är överrepresenterat i första omgången, mister sitt sista mandat. Man kan naturligtvis också öka antalet mandat. En översyn bör starta omgående med syfte att till nästa val ha en som undviker risken för att en minoritet av väljarna får regera över majoriteten. Med hänvisning till ovanstående föreslås att hos regeringen begär en snar översyn av vallagen i enlighet med vad som anförts i motionen. () () 1 1982/83.
mot · G602411 · 1983-01-19 00:00:00 — i Utformningen av utskottsbetänkanden Det förefaller uppenbart att snart sagt varje riksdagsutskott utvecklar sin speciella tradition i fråga om utformningen av sina betänkanden. Även om detta förhållande ibland gör det svårare att hitta i andra utskotts betänkanden än i det egna utskottets tjänar den olika utformningen förmodligen ursprungligen något praktiskt syfte och/eller är anknutet till motsvarande skillnader i departementens sätt att utforma propositioner. I fråga om större och/eller mera komplicerade propositioner inleds numera ofta framställningen med något slag av översikt eller sammanfattning, vilket är mycket välgörande och underlättar för arbetstyngda riksdagsmän att snabbt få en föreställning om vad saken gäller. För propositionernas del har ledamöter dock vanligen på sig att reagera i form av motioner. När det gäller läsning av utskottsbetänkanden är en å , innan beslut skall fattas och föga mer än , innan anmälan av anförande skall göras. Särskilt för motionärer kan det vara svårt att bevaka sina ärenden i tillräckligt god tid. En uppgift i den inledande översikten/sammanfattningen över de motioner som behandlas i betänkandet skulle därvid vara till nytta. Med hänvisning till det anförda får jag hemställa att måtta uppdra åt talmanskonferensen att undersöka möjligheten till och formerna för en redigering av utskottens betänkanden så att en översikt eller sammanfattning av huvudinnehållet, däribland också numren på behandlade motioner, klart framgår av text på första sidan (samt, vid behov därav, eventuellt någon följande sida).
mot · G602412 · 1983-01-19 00:00:00 — Förbättrad information tili allmänheten om verksamhet I motion 1977/78:1865 föreslog jag att talmanskonferensen borde få i uppdrag att tillsammans med företrädare för pressen utreda möjligheten till förbättrad information i dagspressen. avstyrkte motionen i sitt betänkande 1977/78:37. De förhållanden som påtalades i motionen består. Det är i hög grad en slump vad som blir föremål för redovisning i pressen av det arbete som utförs i , liksom av innebörden i de beslut som fattas. Delvis beror detta på vad som för tillfället är föremål för riksdagsreportrarnas intresse och vilka riksdagsmän de råkar träffa på i kammarfoajén, delvis på det utrymme som redaktionen för tillfället kan upplåta för i konkurrens med andra nyheter och annonser, och dessutom spelar det stor roll vilken tid i förhållande till pressläggningen som ett ärende behandlas i kammaren. När det gäller frågor som aktualiseras av landsortsriksdagsmän torde deras lokala press, efter vad det sägs, hålla sig väl framme, medan Stockholmspressen anser sig vara rikstidningar och därför inte ger speciellt utrymme åt sina riksdagsmän, men väl åt lokalpolitiken i och kommuner. Uppenbart är att sedan menigheten slutat att inhämta de styrandes beslut, sådana de upplästes från predikstolen i gamla dagar, nås landets medborgare endast på ett slumpartat, ofullständigt och emellanåt ganska förvridet sätt av besked om vad deras företrädare i egentligen haft för sig. Inte heller är Från riksdag & departement någon särskilt folkkär läsning. som bekymrar sig över tidningarnas ekonomiska svårigheter och genom ett ganska betydande presstöd försöker tillse att vi får behålla en tillräckligt mångfasetterad tidningsflora, görs ingenting för att också försöka tillse att tidningarna innehåller ett för medborgarna relevant sakmaterial, t. ex. om innebörden av nya lagar och om beviljande av anslag till olika verksamheter. En möjlighet att förena omsorgen om pressens fortlevnad med förmedlandet av relevanta besked till medborgarna vore att annonserade i pressen om fattade beslut, på ett läsbart och lättfattligt sätt. Huruvida, och i så fall på vad sätt, en sådan åtgärd skulle kunna samordnas med presstödet finge närmare utredas, rimligtvis av något eget organ. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att låter utreda möjligheten att genom annonsering i pressen informera medborgarna om behandling av och beslut i ärenden av allmänt medborgerligt intresse.
mot · G602414 · 1983-01-18 00:00:00 — Länsdemokratifrågorna är från tid till annan föremål för intresse. I utredningen länsdemokrati föreslås begränsade förändringar. De tankar på stora förändringar som behärskade politiker på olika nivåer har avklingat. Utredningens förslag kan betraktas som justeringar i ett bestående system. Även om tankarna på stora omvälvningar nu är borta bör för den skull inte behövliga och nödvändiga översyner avvisas. Inte heller får länsdemokratifrågorna, eller snarare länsorganens ställning, vilka här närmast tas upp, betraktas isolerade från andra samverkande organ och andra myndigheter i samhället. En faktor som dessutom måste tillmätas stor betydelse är den nu rådande ekonomiska situationen, den brist på resurser, vilken nödvändiggör förändringar. Besparingar och rationaliseringar är inte önskvärda, de blir ofrånkomliga. I länen verkar länsstyrelserna som de viktigaste organen för statens regionala verksamhet. Jämsides med finns ett antal s. k. länsnämnder, lantbruksnämnd, skogsvårdsstyrelse, länsbostadsnämnd osv. Dessa har en fristående ställning med egen styrelse, administration och är oftast inte samlokaliserade med . Det kan ifrågasättas om denna organisatoriska konstruktion till alla delar är den bästa. Kanske vissa av länsnämnderna visar sig vara obehövliga som självständiga organ. För exempelvis länsbostadsnämndens del kan det diskuteras om ett fristående organ för bostadsbyggandet är nödvändigt. I kommunerna finns redan nu kvalificerad personal, som väl klarar av att ta över handläggningen av vissa delar av länsbostadsnämndens ärenden. Ett inlemmande av andra delar av länsbostadsnämndens uppgifter i kan vara lämpligt. Dessa bör då vara av övergripande karaktär, eftersom det är nödvändigt att på länsnivå ha kvar kompetens och erfarenhet av ifrågavarande ärenden. Den förstärkning som därmed också fås hos motverkar den pågående försvagningen av länsstyrelserna. Icke obetydliga besparingar uppnås också genom denna skisserade förändring. De här framförda synpunkterna skall inte ses som ett utarbetat förslag utan endast som tänkbara utgångspunkter för en översyn av länsnämndernas framtida organisation. Huvuduppgiften bör därvid vara att åstadkomma en förenklad, rationell och mindre kostsam förvaltning. Inflytande- och demokratifrågorna bör också beaktas. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen företar en översyn av länsnämndernas ställning och organisation i syfte att uppnå en förenklad, rationell och billig organisationsstruktur.
mot · G602415 · 1983-01-18 00:00:00 — Sedan åtskilliga år beviljar riksdag, landsting och kommunfullmäktige partistöd till de politiska partierna på de olika nivåerna. Detta partistöd är av mycket stort värde för partiernas verksamhet och för samhällsinformationen till medborgarna. En betydande del av anslagen används för att finansiera partiernas valkostnader och för att informera om partiernas ståndpunkter i olika politiska frågor. Partistödet är en viktig förutsättning för en bred politisk aktivitet, inte minst inför valen. På det lokala planet är det endast kommunfullmäktige som kan bevilja partistöd. De beslutande organen i de kyrkliga församlingarna har inte denna rätt. Kyrkofullmäktige kan visserligen bekosta tryckning av valsedlar. Men för alla de kostnader som i övrigt är förknippade med valrörelsen och med partigruppernas verksamhet utgår inga anslag. Dessa kostnader får således bestridas på annat sätt, t. ex. genom insamling av medel från medborgare som är särskilt intresserade av de kyrkliga frågorna eller genom bidrag från lokala partiorganisationer. Det är allmänt omvittnat att de resurser som står till förfogande för kyrkofullmäktigevalen regelmässigt är mycket små. Detta beror delvis på att valen till kyrkofullmäktige äger rum efter valen till riksdag, landsting och kommunfullmäktige. Partiernas kassor är således vid den här tidpunkten särskilt hårt ansträngda. Men det beror också på att partibilden vid kyrkofullmäktigevalen ofta är en helt annan än vid kommunfullmäktigevalen. Särskilda grupperingar av olika slag är således vanliga vid de kyrkliga valen. Dessa grupperingar har ibland ingen eller ringa anknytning till de partier som disponerar det kommunala partistödet och kan således inte påräkna bidrag från dessa partier. Svårigheten för dessa grupper att informera om verksamheten och att finansiera t. ex. tryckning av valbroschyrer och utsändning av valmaterial till de röstberättigade är särskilt stor. Valdeltagandet vid kyrkofullmäktigevalen är genomgående mycket lågt. Detta är ur allmän demokratisk synpunkt beklagligt. Vid alla allmänna val bör man eftersträva ett så högt valdeltagande som möjligt. En förutsättning för ett högt valdeltagande är att olika meningsriktningar kan nå ut till medborgarna med information och valmaterial. För att öka möjligheterna till information om de kyrkliga frågorna och för att stimulera intresset för kyrkofullmäktigevalen är det enligt vår mening viktigt att de partier som är representerade i kyrkofullmäktige kan erhålla Det bör ske genom att kyrkofullmäktige tillerkänns rätt att besluta om partistöd enligt i huvudsak samma grunder som gäller för kommunfullmäktige. Med hänvisning till vad som anförts ovan hemställer vi att beslutar att hos regeringen anhålla om utredning och förslag om rätt för kyrklig kommun att bevilja partistöd i enlighet med vad som anförts i motionen. minab/gotab 1983 73407
mot · G602418 · 1983-01-18 00:00:00 — Prenumerationspriset för kasettversioner av dagstidningar beslöt vid /82 att 10 milj. kr. skulle avsättas för att göra dagstidningar tillgängliga för synskadade. När det gäller prenumerationspriset har taltidningskommittén (TK) tolkat departementschefens skrivning och beslut så att det i praktiken kommer att innebära att synskadade för att få tillgång till hela tidningen måste betala dubbla prenumerationspriser. Den talade versionen av den tryckta tidningen utgör av den tryckta förlagan. För synskadade är den talade versionen synnerligen värdefull även om den aldrig fullt ut kan jämföras med den tryckta förlagan. Eftersom den talade versionen inte innehåller allt det material som ingår i den tryckta versionen är det ej heller rimligt att ta ut samma prenumerationspris. För att synskadade, efter att ha läst kasettversionen, skall kunna leta vidare i en speciell artikel eller på ett särskilt område - med hjälp av någon familjemedlem eller vänner - bör den tryckta utgåvan alltid ingå i prenumerationen. För att synskadade inte skall överkompenseras kan det vara viktigt att ta ut en särskild avgift för kasettversionen, förslagsvis . Den synskadade får då betala fullt prenumerationspris plus . I hushåll där synskadade lever tillsammans med andra måste man betala dubbla prenumerationsavgifter för att få tidningen på läsbart medium. Det är orimligt. Även i detta fall är ovan nämnda lösning lämplig. Med hänvisning till ovanstående hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna att prenumerationsavgiften för kasettversionen av en dagstidning skall utgöra samma som för den tryckta tidningen plus .
mot · G602419 · 1983-01-18 00:00:00 — Enligt svensk grundlag är varje medborgare gentemot det allmänna tillförsäkrad informationsfrihet: frihet att inhämta och mottaga upplysningar samt att i övrigt taga del av andras yttranden. (Regeringsformen, SFS 1976:871, kap. Enligt FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna (artikel 19) har envar rätt till frihet att söka, mottaga och sprida upplysningar och tankar. Enligt SOU 1969:48 om vidgad samhällsinformation har medborgaren rätt att kräva den information han behöver för att kunna utöva sin medbestämmanderätt i det demokratiska samhället. I propositionen om insatser för handikappades kulturella verksamhet (prop. 1976/77:87) säger utbildningsministern att det är viktigt att information som på ett avgörande sätt berör olika medborgargrupper förs ut så att dessa nås. Det gäller självfallet också handikappade. I betänkandet Kultur åt alla fastslog handikapputredningen principen att den som står för en verksamhet också skall se till att verksamheten och informationen om denna blir tillgänglig också för handikappade. Den anpassning som eventuellt måste göras skall belasta den som driver verksamheten. Ovanstående princip bekräftas av utbildningsministern i budgetpropositionen 1980 (prop. 1979/80:100 bilaga 12). Där sägs att medel har vidare beräknats för att koncernen skall kunna svara för framställning och distribution av en särskild programtidning i punktskrift för synskadade. Trots ovanstående fastslagna principer är det mesta av det som vi betecknar som samhällsinformation inte tillgängligt för synskadade. Det är handikapputredningen framlade sitt förslag. är praktiskt taget all tryckt statlig information ej tillgänglig. Så länge staten inte föregår med gott exempel är det svårt att hävda tillgänglighetsprincipen gentemot andra producenter. Staten bör därför föregå med gott exempel och se till att allt statligt tryck och all samhällsinformation blir tillgänglig också för synskadade. Med hänvisning till ovanstående hemställs att anhåller att regeringen i samarbete med handikapporganisationerna låter utarbeta ett handlingsprogram som syftar till att även handikappade nås av samhällets information till medborgarna.
mot · G602420 · 1983-01-19 00:00:00 — Slopande av tvingande regler som beslutats av statliga myndigheter Såväl i den kommunala verksamheten som inom näringslivet förekommer ofta tvingande regler eller normer som beslutats av olika statliga organ, som yrkesinspektionen och , för att ge några exempel. Syftet med reglerna och normerna kan ofta vara gott, men den bristande flexibiliteten gör ofta att verksamheten fördyras utan att man egentligen uppnått någon verklig förbättring när det gäller exempelvis arbetsmiljön. När det gäller den kommunala verksamheten innebär fördyringen att de enskilda kommuninvånarna får betala en högre skatt än vad som annars skulle varit nödvändig. När det gäller näringslivet kan reglerna och normerna leda till sådana kostnadsfördyringar att konkurrenskraften försämras och därmed sysselsättningsmöjligheterna också bli sämre. har uppmärksammat detta problem i en rapport. För att minska kostnaderna i den kommunala verksamheten och för att stärka näringslivets konkurrenskraft bör tvingande regler och former på alla områden ses över för att tas bort eller göras mera flexibla. Detta bör lämpligen ske genom att en särskild delegation med denna uppgift utses. Vi hemställer mot denna bakgrund att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförs i motionen beträffande borttagande och lindring av tvingande regler och normer.