mot · G6021537 · 1983-01-25 00:00:00 — F. n. utgår - utanför de regionalpolitiska stöden - bidrag till vissa oljetransporter i glesbygd. För detta ändamål har anvisats 20 milj. kr. I årets budgetproposition anför industriministern att Till följd av bl. a. de snabba oljeprishöjningarna har bidraget fått en alltmer marginell betydelse från regional- och fördelningspolitisk synpunkt. Enligt min mening kan insatser inom andra områden på bättre sätt gagna glesbygden. Jag kommer därför att föreslå att medel i stället tillförs anslaget C 3 Regionala utvecklingsinsatser. Inom ramen för detta anslag kan länsstyrelserna själva avsätta medel för regionalpolitisk! motiverade insatser i glesbygden. Inom har bidraget till vissa oljetransporter i glesbygden varit av stor betydelse. Eftersom länet är det mest glesbefolkade länet i landet med tre invånare per km2 har ca 5 milj. kr. utdelats ur detta anslag. Anslagets konstruktion innebar också att den vände sig till enskilda individer och utjämnade dennes direkta merkostnader på grund av högre oljepris och större behov av uppvärmning. Vi beklagar att regeringen underskattat bidragets betydelse för glesbygdsbefolkningen, men hoppas att de stöd som glesbygdsbefolkningen i går miste om på detta sätt kommer länet till godo genom högre tilldelning ur det sammanslagna anslaget. Vad vi anfört om läns behov av ökad tilldelning ur anslaget C 3. Regionalpolitiskt stöd: Regionala utvecklingsinsatser bör ges regeringen till känna. Behov av förändringar i stödens utformning De förändrade förutsättningarna för näringslivet har också drabbat . De regionala myndigheterna får i allt högre grad avsätta sina resurser till att behålla befintliga företag och befintlig sysselsättning. Utvecklingsfonden har t. ex. ägnat merparten av sin verksamhet åt att rekonstruera företag för att vidmakthålla grunden för industriell tillverkning i länet. Detta har varit nödvändigt för att inte alltför mycket uttunna länets produktionsresurser vid en eventuell konjunkturuppgång. Denna utveckling är f. n. accentuerad på grund av de i tiden sammanfallande strukturella och konjunkturella påfrestningarna för näringslivet. Men även i ett gynnsammare konjunkturläge kommer glesbygdslänens industri att vara utsatt för mycket besvärande omställningskrav. står inför omfattande rationaliseringsinvesteringar och genomgripande strukturella förändringar med krav på teknisk och marknadsmässig förnyelse. Alternativet till dessa stora och riskabla investeringar är nedläggning av företagen och arbetslöshet för de anställda. Mot denna bakgrund bör det regionalpolitiska stödet förändras på bl. a. följande punkter: De strikta kraven på sysselsättningsökning bör anpassas till dagens verklighet. Projekten bör i högre grad bedömas utifrån bl. a. regional- och näringspolitiska effekter och ur behoven av att värna befintlig sysselsättning. Kraven på sysselsättningsökning bör slopas. Stödet, lokaliseringsbidraget, bör i stället utgå i relation till projektens investeringskostnader. Därmed försvinner också den nuvarande osäkerheten i företagens bedömningar beträffande möjligheten att få beviljade lokaliseringsbidrag avskrivna . F. n. krävs en bedömning av AMS huruvida företagen gjort tillräckligt stora ansträngningar för att öka sysselsättningen till tidigare beräknade nivåer. Något utrymme för skönsmässiga och orealistiska bedömningar av statliga myndigheter bör inte förekomma. Trots en förändring till det bättre som skedde genom beslut om det regionalpolitiska stödet 1982 är fortfarande avskrivningstiden för lokaliseringsbidrag alltför lång. Den gynnsamma ekonomiska effekten av bidraget bör koncentreras ytterligare till början av investeringsperioden. Med en kortare avskrivningstid kan mera realistiska bedömningar av bl. a. investeringsprojektens sysselsättningseffekter göras. Den nuvarande avskrivningstiden bör förkortas till med årliga avskrivningar på 40, 30, 20 resp. . F. n. utgår ränta på lokaliseringsbidraget . Dessutom krävs säkerheter i form av inteckningar och borgen av företag och större aktieägare för bidraget. Detta medför att de positiva effekterna av bidraget kraftigt motverkas. I stället för att kompensera för det låga värde som investeringar i speciellt byggnader utgör i stödområdet blir bidraget en belastning för företagsägare och företag. I realiteten återtas bidraget delvis som det ges ut. I ett projekt där t. ex. en byggnad får ett bidrag på 2 milj. kr. och byggnadstiden är samt (den alltför långa) tiden för AMS avsyning och slutliga beslut, , blir räntekostnaden ca . Denna extra belastning på likviditeten i företaget, under en mycket sårbar period, är synnerligen olycklig. Kraven på säkerheten för och uttag av ränta på lokaliseringsbidrag bör mot ovanstående slopas. Med hänvisning till våra erfarenheter av det regionalpolitiska stödet till industrin i anser vi att förändringar av ovan redovisade slag bör övervägas av den regionalpolitiska utredningen. regionalpolitiska beslut i jämställde turismen med andra stödberättigade verksamheter. När sedan beslut , att foga turistnäringen till utvecklingsfondernas målgrupp, kom, väckte det stora förhoppningar inom branschen. För del var beslutet glädjande, även om det skulle ha åtföljts av motsvarande resurstillskott, ett problem som vi har vidareutvecklat i en annan motion. Länet har en stor andel av landets turistföretag. Sysselsättningen inom turismen i länet är betydande. På många orter är turismen den helt dominerande verksamheten. De brister i de regionalpolitiska stöden som vi redovisade för våra industriföretag drabbar också, och om möjligt ännu hårdare, turistföretagen. Turistbranschen har blivit en ny krisbransch med bristande lönsamhet, lågt kapacitetsutnyttjande och problem med produktutvecklingen. Den långa avskrivningstiden på byggnader, som drabbar andra företag, drabbar turistföretagen hårdare. Undersökningar visar att turistanläggningarna har stort behov av reinvesteringar som möjligheterna till konsolidering är begränsade. De har inga eller få möjligheter till nedskrivning av lager och avskrivning av maskiner. Vid den översyn av stöden som den tillsatta regionalpolitiska utredningen skall göra bör turistföretagens behov av stöd särskilt uppmärksammas och möjlighet att tillgodose deras speciella behov ökas. Hela ligger inom stödområde A-C. (, , och delar av kommuner i stödområde A. , och i stödområde B och slutligen och delar av i stödområde C.) Utvecklingen för kommun, i relation till de av fattade besluten om en aktiv lokaliserings- och regionalpolitik, visar på att de vidtagna åtgärderna icke har givit något positivt resultat för kommun. har kommunens folkmängd minskat från 11 005 invånare till 9 235, alltså minus 1 770 invånare. len har minskat med drygt 1 500, eller med av det totala antalet sysselsatta. Anledningen härtill är främst de rationaliseringsåtgärder som vidtagits inom näringsgrenarna jord- och skogsbruk. Någon motsvarande ökning av t. ex. antalet industrisysselsatta har ej skett, tvärtom har det även här blivit en minskning. Förvärvsfrekvensen för befolkningen i kommun är mycket låg. Detta gäller i synnerhet för kvinnor, för vilka andelen förvärvsarbetande var . Anledningarna härtill kan vara många - bl. a. en sned och ensidig rekrytering till vissa arbeten och utbildningsvägar, vilket kan höra samman med den traditionella synen på kvinnor i arbetslivet. Denna syn måste man från såväl lokalt och regionalt som centralt håll aktivt verka för att rätta till. Även bland männen är andelen sysselsatta så låg som . Det är framför allt ungdomen som tvingas flytta, eftersom de inte kan erbjudas arbete. Som en följd av detta har kommunen ett kraftigt negativt födelsenetto. Andelen åldringar har ökat och kommer enligt kommunens befolkningsprognos att fortsätta öka, om inte nuvarande trend kan brytas. Den av framlagda prognosen visar också att kommun är den odiskutabelt mest utsatta kommunen i länet med den mest negativa befolknings- och sysselsättningsutvecklingen. Det är därför nödvändigt att få även kommun inplacerad i stödområde A. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ökade arbetsmarknadspolitiska åtgärder i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om friare användning av de arbetsmarknadspolitiska stöden i , 3. att begär att regeringen vidtar åtgärder i enlighet med vad i motionen anförts som möjliggör för den offentliga och den enskilda tjänstesektorn att bygga upp arbetsplatser i inland, 4. att beslutar att hos regeringen hemställa att ur anslaget C 3. Regionala utvecklingsinsatser för /84 anvisa i förhållande till innevarande budgetår större andel till , 5. att beslutar att hos regeringen hemställa att motionen till den del den behandlar behovet av förändringar av de regionalpolitiska stöden överlämnas till den regionalpolitiska utredningen, 6. att beslutar att flytta upp kommun från stödområde B till stödområde A. () () mlnab/gotab 1983 73544