mot · G602843 · 1983-01-20 00:00:00 — och av data- och bioteknik, m. m. Integrering av bio- och genteknik och datorteknik I motion 1981/82:1636 till fjolårets riksdag om integrationen av data- och bioteknik hemställde vi bl. a. om tilläggsdirektiv rörande utredningen om etiska, humanitära och sociala frågor m. m. rörande hybrid-DNA-tekniken. Syftet med tilläggsdirektiven skulle vara att belysa den snabba utvecklingen inom datorteknik och bioteknik. sker en integration mellan genteknik och datateknik, med bl. a. forskning för att genom satsning på molekylär elektronik söka utveckla s. k. biodatorer eller biochips. Detta gör det angeläget att lägga ihop utvecklingstrenderna inom olika delar av det som brukar kallas högteknologi. Det krävs en helhetssyn där teknologiernas konsekvenser för enskilda människor och samhälle vägs in. Människors rätt att även som lekmän kunna värdera teknik måste garanteras i en allt snabbare och alltmer sammansatt teknisk utveckling. Stora och övergripande teknikfrågor påverkar i grunden människors livsvillkor och samhällsorganisationen. Därför måste teknikpolitiken vara en del av den demokratiska beslutsprocessen. Samhället måste skaffa nödvändiga instrument och kanaler för att kunna göra en genomtänkt teknikvärdering. Sedan motionen skrevs har i främst och flera företag och institutioner ökat sina engagemang i molekylär elektronik i syfte att söka utveckla den biologiska datorn. Kislet i mikroprocessorerna skall ersättas med material av biologiskt ursprung som vissa väldefinierade proteiner. Det gäller även kombinationer av befintlig halvledarteknik och ovan nämnda biologiska material. Forskare, som är verksamma på området, uppskattar att en framtida biodator skulle kunna rymma tio miljoner gånger mer information än dagens datorer men förbruka bara en bråkdel så mycket energi. En av de mest entusiastiska forskarna i , vid företaget , menar att en biodator på lång sikt skulle kunna reparera sig själv och ha ett enormt minne. Den skulle kunna bli något som liknar en artificiell hjärna. Oavsett vad som kan bli verklighet av dessa bedömningar från verksamma forskare är det angeläget att skaffar sig en ordentlig kunskap om vad som händer i andra länder på den högteknologiska forskningens område. Det gäller särskilt bio- och genteknik och datorteknik. Det krävs satsning på en svensk kunskapsuppbyggnad om biodatorer. Exempel på frågeställningar som snabbt måste belysas i dessa forskningens frontlinjer är: 1 1982/83. Var står den molekylärelektroniska forskningen ? Vilka tillämpningar anses f. n. möjliga? Vilka planer finns i de länder som leder forskningen och utvecklingen på detta område, t. ex. i och ? Som ett exempel på den snabba utvecklingen kan citeras följande ur det senaste numret av notiser från rörande nya landvinningar vid (): MIT har utvecklat ett interface som tillåter levande nervtrådar att kommunicera med elektroniska instrument. Försök har ännu bara utförts på kaniner, men hoppas man kunna utveckla en metod för nervceller att styra rörelserna hos konstgjorda eller paralyserade lemmar. Enheten består av en kiselbricka, stor som en nervtråd, och är i princip en kundanpassad IC-krets. Den kan ta emot upp till tio samtidiga nervkommandon och vidarebefordrar dem till omvärlden. Någon yttre spänning behövs inte, erforderlig energi kommer från nervtråden. Förutom det elektroniska utvecklingsarbetet är ett av de svåraste problemen att inplantera kiselbrickan så den inte stöts bort av värdkroppen. Vilka kombinationsmöjligheter finns mellan utveckling av biodatorer och projekt typ det i pågående att söka utveckla den femte generationens datorer med förmåga att dra egna associativa slutsatser dvs. forskning och utveckling kring artificiell intelligens? Vilka etiska och humanitära aspekter bör anläggas på utvecklingen av den biologiska datorn? Eftersom den biologiska datorn ur begreppssynpunkt är den korrekta benämningen på den pågående integrationen datorteknik och bioteknik blir frågeställningar typ Vad är mänskligt? allt väsentligare att ställa. Vilka möjligheter rymmer tekniken inom exempelvis handikappområdet? anförde i sitt betänkande 1982/83:3 över motionen att Utskottet delar motionärernas uppfattning att det är viktigt att samhället uppmärksamt följer sådan forskning som i ett längre prespektiv kan ge upphov till bl. a. etiska problem. Det är inte uteslutet att det kontrollsystem som f. n. finns för hybrid-DNA-teknikens användning kan visa sig böra utsträckas även till andra former av experimentell forskning. En handlingsberedskap för detta bör finnas. Utskottet kan emellertid inte ansluta sig till förslaget att nu lägga en så omfattande tilläggsuppgift på kommittén om etiska, humanitära och sociala frågor m. m. kring hybrid-DNA-tekniken. Kommitténs arbete är f. n. inriktat på enbart hybrid-DNA-tekniken och dess konsekvenser. Ett betänkande planeras . En ytterligare utredningsuppgift av denna svårighetsgrad och omfattning skulle avsevärt rubba förutsättningarna för kommitténs arbete och sannolikt leda till en försening av kommitténs förslag angående bl. a. en etisk och social lagstiftning i frågan. Enligt utskottets uppfattning är det angeläget att kommittén snabbt kan presentera sina överväganden i denna del. Frågan om konsekvenserna av att integrera dataoch bioteknik bör därför övervägas i annan ordning. Utskottet vill emellertid peka på att frågan om vilka typer av forskning utöver hybrid-DNA-tekniken som eventuellt kan motivera kontroll från bl. a. etisk synpunkt aktualiseras på ett naturligt sätt sedan kommittén lagt fram sitt förslag. Vid ställningstagandet till frågan om en etisk och social lagstiftning för hybrid-DN A-området kan det sålunda finnas skäl att beakta att det också finns andra former av experimentell forskning som, åtminstone i ett längre perspektiv, kan behöva föras in under lagen. Med hänvisning härtill avstyrkte utskottet motionen i denna del. Ur betänkandet kan tre viktiga slutsatser dras: det är viktigt att samhället uppmärksamt följer sådan forskning som i ett längre perspektiv kan ge upphov till etiska problem, utredningsuppdraget är svårt och omfattande, frågan om integrering av bio- och genteknik och datorteknik bör utredas. Utredningen om etiska, humanitära och sociala frågor m. m. kring hybrid-DN A-tekniken planerar att lägga sitt betänkande. Med hänsyn till den kompetens som byggts upp bland ledamöter och övriga som är engagerade i utredningsarbetet bör denna kommitté ges tilläggsuppdrag för att göra den utredning som utskottet ansåg vara angelägen. Om tilläggsdirektiv inte anses lämpligt bör en särskild kommitté med parlamentariskt inslag tillsättas. Utredningens arbete bör inriktas på en utvärdering av de etiska, humanitära och sociala frågor som en utveckling av biodatorer kan aktualisera. I arbetet bör också ingå att överväga hur stor insats personellt och ekonomiskt som måste göras i för att uppnå erforderlig kunskapsnivå för att effektivt bevaka utvecklingen i andra länder på detta område. Ett ovan skisserat arbete är av avgörande betydelse för möjligheterna för forskare verksamma i att systematiskt kunna följa utvecklingen i andra länder på detta område. för lekmän inom de politiska partierna, folkrörelser, organisationer och för enskilda människor är det angeläget att kunskap i ämnet Den biologiska datorn snabbt blir tillgänglig så att en bred debatt kan stimuleras. Vidare vill vi förorda att lämplig myndighet förslagsvis forskningsrådsnämnden bör erhålla regeringens uppdrag att utforma ett program för kunskapsuppbyggnad på området Den biologiska datorn utifrån en helhetssyn där tekniken, dess möjligheter och konsekvenser för människor och samhälle belyses. FRN torde vara lämpligt organ då myndigheten framlagt ett genomarbetat program: Forskning om datateknikens användning. Förslag till samlat forskningsprogram. Vidare bör universitets- och högskoleämbetet få regeringens uppdrag att undersöka förutsättningarna för att låta Den biologiska datorn vara ämnet för innehållet i en professur vid lämplig teknisk högskola. Slutligen bör universitets- och högskoleämbetet även belysa de utbild ningsmässiga förutsättningarna i för att öka vår kunskap på detta område. Vi vill i detta sammanhang hänvisa till förslag som väckts i annan centermotion till årets om inrättande av ett biotekniskt råd. Ett sådant råd bör kunna handha de uppgifter som vi här aktualiserat när det gäller kunskapsuppbyggnad och information. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi* att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om tilläggsdirektiv till kommittén om etiska, humanitära och sociala frågor m. m. kring hybridDNA-tekniken. () () * Se även motion 1982/83:844.