mot · G602250 · 1983-01-12 00:00:00 — 1982/83 250-252 m. fl. Det finns säkert en bred enighet om att det behövs offensiva framtidssatsningar för att vi skall förbättra vår ekonomi och vår sysselsättning. Men det är tyvärr inte så många som räknar satsningen pä solenergi till de stora och betydelsefulla framtidssatsningarna. Detta beror säkert på att solenergin har fått ett långt sämre rykte än den förtjänar och därför upplevs en satsning på solenergi till vardagspris som orealistisk. Detta är en vanlig reaktion när förutseende driver framtidsfrågor. Så var det t. ex. när i riksdagsmotioner och i den stora energipropositionen 1981 hävdade värmepumpsteknikens framtidsmöjligheter och dess konkurrenskraft gentemot såväl kol som hetvattentunnlar. Många tekniker och politiska motståndare tävlade om att försöka bevisa att hade orealistiska framtidsdrömmar om värmepumpsteknikens möjligheter. måste alla erkänna att bedömningar var mycket realistiska och att insatser har haft avgörande betydelse för att undvika en ensidig satsning på kol och hetvattentunnel. Med samma attityd bemöttes krav på bättre hushållning med energikvalitet. Ett konkret centerkrav var en bred satsning på åtgärder som möjliggör lägre vattentemperaturer i våra värmesystem och då speciellt i fjärrvärmenäten. börjar det finnas en bred föreståelse för vilken avgörande betydelse lägre drifttemperaturer har för att minska värmeförlusterna i distributionsnäten och öka möjligheterna att nyttja alternativ energi ofta med hjälp av värmepumpsteknik. En väl utvecklad värmepumpsteknik och en medveten satsning på hushållning med energikvalitet är ett par viktiga förutsättningar för en framgångsrik storsatsning på solenergi till vardagspris. På den ytan infaller ungefär 3 000 gånger så mycket solenergi som vi behöver för uppvärmningsändamål. För att kunna utnyttja denna energi måste solenergin omvandlas till t. ex. värme. I denna process kan vi räkna med en verkningsgrad på . Tar vi denna verkningsgrad och lägger in behövlig solfångaryta på karta så ser vi i fig.l hur stor denna yta blir. Den motsvarar ungefär 1 %o av yta. Detta resonemang är självklart helt hypotetiskt. Ytan måste naturligtvis delas upp i många tusen mindre enheter. När man arbetar med solenergi talar man om i huvudsak två vägar att klara energiförsörjningen. Den ena vägen är att utnyttja marken, ställa solfångare på marken och antingen direkt använda insamlad solenergi i värmesystemet eller lagra solenergi och utnyttja den i värmesystemet . Den andra vägen är att man nyttjar en yta på husen och bygger solfångare på denna. Den senare tekniken är faktiskt en enkel och billig teknik i samband med nybyggnad och ombyggnad av fastigheter. I de flesta fall faller det in ca fem gånger så mycket solenergi mot ett hus som ett modernt hus behöver för värme och tappvarmvatten. Detta betyder att med en realistisk verkningsgrad så kan vi täcka ungefär hälften av husets yta med solfångare och klara hela energibehovet. En förutsättning är att vi på ett rationellt sätt kan klara årslagring av solenergi. Denna yta med solfångare kan klara hela uppvärmningsbehov om solfångarsystemet har verkningsgrad. Om vi medvetet utnyttjar dessa möjligheter och planeringen följer med teknikutvecklingen så kan vi inom överskådlig tid ersätta en mycket stor del av vårt oljebehov för uppvärmning med solenergi. Problem som måste lösas Varje energikälla har sina fördelar och sina problem. Självklart gäller detta också solenergin. Lika självklart borde det vara att i bruket av solenergi dra nytta av dess fördelar och koncentrera sig på att lösa de viktigaste problemen. Följande lista visar mycket förenklat fördelar och problem. - Finns nästan överallt - Obegränsad (nästan) - Minst tillgänglig när den behövs mest - Svårfångad vid höga temperaturer - Svår att lagra Eftersom solenergin i sig är gratis och fri från kommersiella och politiska bindningar, så ligger problemen helt på att finna de rätta metoderna att samla, lagra och bruka. Kapitalkostnaden dominerar helt. Därför måste den beaktas speciellt. kostar en vanlig medeltemperatursolfångare inkl. montering . Räknar vi med en kapitalkostnad på så blir årskostnaden . Under gynnsamma förhållanden kan 500 kWh insamlas per m2 solfångare och år. Vi får då en kapitalkostnad per kWh på . Till detta kommer kostnader i storleksordningen innan solenergin är nyttig energi i byggnadens värmesystem. På dessa villkor är inte solenergin konkurrenskraftig . Kapitalkostnadens enorma betydelse framgår av tabell 1. 1* 1982/83. och Lindälv är arbetsnamn på helsvenska solfångare. Kostnad per m2 Kapitalkostnad kWh solenergi Kapitalkostnad m2/år per kWh i öre 3 000 450 500 90 2 000 300 500 60 1 500 225 500 45 1000 150 500 30 500 () 75 500 15 300 45 500 9 150 (Lindälv) 22:50 500 4 Tabellen visar kapitalkostnadens avgörande betydelse och att investeringens storlek ofta betyder mycket mer än vanliga variationer i solfångarens effektivitet. Backasolfångaren (en mycket enkel glasad solfångare, som är en vidareutveckling av Lindälvsskolans lågtemperatursolfångare; finns i drift på - - och ca är monterad eller kommer att monteras i dels , dels , allt i ) ligger som synes i en prisklass på /m2 vid nybyggnation och är därmed ekonomiskt intressant. Alla gjorda beräkningar tyder på att den är lika effektiv som flertalet av de solfångare som är 3-5 gånger dyrare. Backasolfångaren fyller också ett annat mycket viktigt krav. Den utgör ett fullgott taktäckningsmaterial och bör vara lika underhållsfri som flertalet använda takbeläggningar. Den påverkar inte heller byggnationens konstruktion och förändrar byggnadens utseende endast marginellt. Det är mycket viktigt att solfångaren kan bli en smidig installation att göra i den vanliga nybyggnads- och ombyggnadsverksamheten. Vilka temperaturkrav vi ställer på insamlad solenergi har avgörande betydelse för solfångarens kostnad och för mängden insamlad solenergi. På Lindälvsskolan i ligger ca mycket enkel oglasad solfångare. Kostnaden var vid installationen 1981 endast /m2 utöver vad vanlig takbeläggning kostar. Temperaturkraven är som högst C. Gjorda mätningar visar årsresultat på 500-600 kWh/m2. Med kapitalkostnad blir kostnaden per kWh endast . Det är imponerande lågt, men till detta kommer lagrings- och förädlingskostnader. Högre temperaturkrav kräver dyrare solfångare, och mängden insamlad solenergi minskar. Fig. 2 visar schematiskt temperaturkravens betydelse på investeringskostnad och insamlad mängd solenergi. Genom den snabba utvecklingen på solenergins område så förändras förhållandet ständigt, och figuren har endast till uppgift att beskriva en tendens. Insamlad solenergi kWh Investering kr./m2 per m2 solfångare och år solfångare Årslagring har stor betydelse För att solfångare typ Lindälv skall kunna utnyttjas rationellt krävs säsonglagring av solenergin. Principerna i Sunclay lagringssystem (har varit i drift under vid med resultat som visar goda överensstämmelser med de i projekteringen gjorda teoretiska beräkningarna) är att efterlikna och samarbeta med naturen. Att värma och kyla lösa jordlager är inom vissa gränser en mycket naturlig process och Sunclaytekniken så att säga fördjupar den processen. Kostnaden för denna typ av årslagring ligger i storleksordningen 5-10 per kWh. Lagringstemperaturen avses inte blir högre än ca C. I ett projekt sorn är under byggnad tas ytterligare ett steg i utvecklingen av detta system. I en inre kärna av ackumulatorn är målsättningen C. Det innebär att det inte längre blir nödvändigt att använda värmepump för att förädla den lagrade solenergin utan den kan användas direkt i lågtemperatursystem. bör poängteras att effekterna på leran inte är klarlagda och att det krävs solfångare av minst typ för att samla solenergin vid de temperaturer som här avses. Svenska klimatförutsättningar och svensk teknikutveckling När vi på allvar för fem till började att utveckla teknik för att utnyttja solenergin i tittade vi på vad man gjorde i utlandet, och vi importerade denna teknik till . I utlandet där man före oss utnyttjat solenergin är det framför allt i områdena kring och mellersta och södra delarna av som det finns en stabil solfångartillverkning. Dessa områden har helt andra klimategenskaper än . Den solfångarteknik som utnyttjas där består i huvudsak av enkla solfångare i små enheter. De är ofta tillverkade i material som i det svenska klimatet och den svenska miljön är korrosiva. Detta är en av anledningarna till att flera av våra mer kända solenergiprojekt haft problem när det gäller att utnyttja solenergi. De tidigare beskrivna projekten är resultat av helt svenska tankegångar och en helt svensk teknik och materialutveckling. Denna teknik skiljer sig markant ifrån den teknik som utnyttjas i utlandet. Solfångaren betraktas inte som en separat del av huset, utan solfångaren betraktas som en integrerad del av huset. Målet skall vara att det skall bli lika naturligt att bygga en solfångare som att bygga ett tak. Denna solfångare tjänar även som tak, den ger klimatskärm, dvs. regnoch vindskydd och kan bära sig själv mellan de balkar som finns i taket. Med denna teknik kan verkningsgraden höjas på solfångarna som kostnaderna minskar till en bråkdel av vad vi har varit vana vid. Skall vi nå målsättningen solenergi till vardagspris så tror vi att vid planeringen av kommande solenergianläggningar bl. a. måste beaktas följande: - Värmepumpen kommer att ha en självskriven plats i de flesta solenergisystem för att förädla billig solenergi till användbar värmeenergi. Efter hand kommer vi säkert att kunna frigöra oss från mellansteget värmepump, men för det krävs mera erfarenhet och ytterligare teknikutveckling. - Solenergisystem bör i första hand dimensioneras för att leverera basenergi. Toppeffekterna bör täckas med energi som enkelt kan lagras och som kräver små investeringar för att omvandlas till värme. Oljan och biobränsle kommer som effektkomplement att vara intressant ännu . - Vi måste utnyttja naturens säsonglagring av solenergi och eftersträva lagringssystem som så långt som möjligt efterliknar naturens lagringsmetoder. - Solsystemen måste göras enkla. Så långt som möjligt måste de anpassas till den vanliga nybyggnads- och ombyggnadsverksamheten. - Vi måste satsa på svensk teknik anpassad till svenska klimat- och miljöförhållanden. Varför är en satsning på solenergi viktig just nu? All värmeförsörjning kräver omfattande investeringar. Sedan investeringarna är gjorda utgör de en fast kostnad och nya alternativ måste konkurrera med den kvarvarande rörliga kostnadsdelen. Solenergin bör enligt den tidigare redovisningen användas som basenergi för att fördela de stora kapitalkostnaderna. Solenergin kommer alltså att vara en konkurrent till kolet. Investerar vi fast oss i ett omfattande kolberoende så kommer det att i hög grad försena utvecklingen av solenergin, då den i hög grad kommer att få konkurrera mot enbart kolets bränslekostnad. Vi har många och lönsamma investeringar som kan göras i värmepumpsteknik, lägre drifttemperaturer och energihushållning. Detta underlättar kommande storsatsning på solenergi och bör därför prioriteras långt före satsning på koleldning. Solenergin är enligt mening i viss utsträckning tillgänglig till vardagspris. En djärv framtidssatsning på denna teknik bör ge oss ett försprång i kunskap och produktionsteknik som kan betyda mycket för vår ekonomi och sysselsättning. Den kan inte bara minska vår oljeimport, utan också bli en exportprodukt och därmed ytterligare hjälpa till att förbättra vår bytesbalans. En medveten satsning på billig solenergi ser som ett naturligt tredje steg i den framtidsinriktade energipolitik som förespråkat, nämligen värmepumpsteknik, hushållning med energikvalitet och billig solenergi. Med hänvisning till det här anförda hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att energipolitiken bör ges en sådan inriktning att möjligheterna att utnyttja billig solenergi enligt de riktlinjer som anges i motionen till fullo tillvaratas. () () () ()