mot · G602654 · 1983-01-20 00:00:00 — Motion 1982/83:654 m. fl. Sysselsättningsfrämjande åtgärder i län län har drygt 240 000 invånare. Det är samma befolkningsunderlag som . I det långa perspektivet - uppvisar endast en sämre befolkningsutveckling. har länet en befolkningsutveckling som är helt jämförbar med flertalet av Norrlandslänen. Länet har under minskat sin andel av rikets befolkning från till . län har under en lång följd av år haft en betydande utflyttning av unga människor. Eftersom utflyttarna till stor del varit personer i de yngre åldersgrupperna, har det successivt skett en förskjutning mellan åldersgruppernas andel av befolkningen. Detta har återverkat på ålderspyramiden på så sätt att en relativt stor andel av länets befolkning nu finns i åldrarna utanför arbetskraften, alltså . Flera kommuner uppvisar mycket höga andelar pensionärer. Av länets befolkning bor var fjärde person eller i glesbygd, vilket är över riksgenomsnittet. Endast sju län har en större andel glesbygdsboende. län har under haft en svag sysselsättningsutveckling. Industrin är den tunga delen i länets näringsstruktur. Industrin har en större andel av den totala sysselsättningen i län än vad som gäller för riket som helhet. Andelen sysselsatta inom jord- och skogsbruk är dubbelt så stor i län som i riket. län har däremot en betydligt mindre andel sysselsatta inom servicenäringarna. län har en liten andel statlig sysselsättning. 1980 hade länet 28,6 sysselsatta per 1 000 invånare i offentlig tjänst inom den statliga sektorn. Detta är den lägsta siffra som uppvisades för något län och understeg klart riksgenomsnittet, vilket uppgick till 53,2 sysselsatta per 1 000 invånare. I län har industrin en förhållandevis större betydelse för den totala sysselsättningen än i riket som helhet. I stora delar av länet dominerar en industribransch sysselsättningen. Ett mått på sårbarheten är sysselsättningens omfattning i de s. k. krisbranscherna, dvs. de branscher som är föremål för strukturstöd. Enligt FoB 1980 sysselsattes totalt 10 900 personer i krisbranscher, vilket motsvarade av industrisysselsättningen i länet. Industriinvesteringarna har släpat efter och ligger långt under rikets genomsnitt. Detta har fått till följd att industrins byggnads- och maskinpark i länet är avsevärt äldre än rikets genomsnitt. Det genomsnittliga förädlingsvärdet per anställd inom tillverkningsindustrin i län är lägre än för riket som helhet. Kapacitetsutnyttjandet i länets tillverkningsindustri är lägre än för riket som helhet. Tillverkningsindustrin i län utgörs till stor del av relativt små tillverkande enheter, medan enheter för forskning och utveckling samt marknadsföring ofta lokaliserats till storstadsområdena. Med en företagsstruktur där de små och medelstora företagen är dominerande blir ofta legotillverkningen betydande. Detta är förhållandet också i län. På många små orter i länet domineras sysselsättningen av ett enda företag. Detta gäller framför allt inom den glasindustrin och träindustrin. På flera platser är glasbruket eller sågverket ortens enda arbetsställe. Utvecklingen inom framför allt dessa branscher kommer därför att få avgörande betydelse för många av länets små orter och omkringliggande glesbygd. Utvecklingen har lett till en inneboende sårbarhet hos länets näringsliv för strukturella och konjunkturella påfrestningar. Denna sårbarhet har utkristalliserats i akuta kriser i form av företagskonkurser, nedläggningar och arbetskraftsnedskärningar samt varsel om uppsägningar och permitteringar. har skett ett ras i sysselsättningen i industrin. statistik visar att den totala sysselsättningen vid tillverkningsföretag i län med lägst 20 anställda minskade från 31 339 till 25 929. Minskningen uppgår således till 5 410 personer. Av denna minskning faller huvuddelen och 1982 där minskningen av sysselsättningstillfällen utgjorde inte mindre än 4 265. Sysselsättningsminskningen i företag med mindre än 20 anställda är också betydande. Det är därför troligt att län totalt förlorat drygt 6 000 arbetstillfällen inom industrin . De branscher som förlorat mest är verkstads.ndustrin, träindustrin och glasindustrin. Antalet sökande utan arbete var 1979-1980 omkring 2 200 personer, och de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna berörde ca 3 000 personer. Därefter har en drastisk förändring inträtt. hade de arbetslösa ökat till ca 4 000, och är antalet ca 5 000, som personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder är ca 5 200. Sammantaget har antalet personer utan arbete och i åtgärder ökat från ca 5 000 till 10 000 personer. har sysselsättningen i industriföretag med lägst 20 anställda minskat med drygt 4 200 personer. har dock länet fördelen av att den stora byggarbetsplatsen för tredje aggregatet vid har en mycket hög sysselsättning. var ca 2 400 personer knutna till byggkonsortiet eller dess underentreprenörer och ca 600 till det påbörjade montagearbetet. Antalet byggnadsarbetare minskar nu snabbt. Av de 2 400 beräknas drygt 400 vara kvar . En tredjedel av personalen, ca 700-800 personer, är från län. Inom industrin kommer enligt länsarbetsnämndens bedömning sysselsättningen att minska även . Av de ca 1 600 som är varslade är 1 371 aktuella för uppsägning, därav knappt 500 under de två månaderna . Vi är mot bakgrund av den ovan beskrivna utvecklingen mycket oroade över länets framtida utveckling och möjligheterna att skapa bättre betingelser för länets invånare, kommuner och näringsliv. För att vända den pågående negativa processen behöver länet stöd från samhällets sida. Det gäller åtgärder dels för att klara närliggande akuta kriser, dels för att komma till rätta med länets långsiktiga problem. Vi hemställer därför att beslutar uttala att regeringen måtte med uppmärksamhet följa sysselsättningsutvecklingen i län. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen begär åtgärder för att främja sysselsättningen i län. () ()