ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G6021546 · 1983-01-25 00:00:00 — Lagen (1982:352) om rätt till förvärv av ombildning till bostadsrätt trädde i kraft . Lagen innebär att hyresgäster som visat intresse att övergå till bostadsrätt och bildat en bostadsrättsförening för ändamålet kan få förhandsrätt genom att föreningen före andra kan få köpa de hus som bebos av de hyresgäster som bildat föreningen. Vid den riksdagsbehandling som föregick antagandet av lagen (se CU 1981/82:41) föreslogs i en motion (s) att den ovan refererade principiella lösningen skulle ersättas med en utvidgning av den kommunala förköpsrätten och att kommunerna därvid medverkade till att förvärvade fastigheter förs över till bostadsrättsföreningar inom HSB och . majoritet (m, c, fp) fann inte skäl föreslå eller förorda några ändringar i fråga om den kommunala förköpsrätten medan en minoritet (s) i en reservation anförde att principerna för ett vidgat boendeinflytande inte skall utgå från ägandet utan från boendet, att de allmännyttiga bostadsföretagens hus inte skall försäljas och att upplåtelsestrukturen i skilda områden skall anpassas till bostadssociala krav. Denna önskade ordning ansågs knappast kunna åstadkommas på annat sätt än genom aktiv En vidgad förköpsrätt framstod sålunda som ofrånkomlig. De motiv för en vidgad förköpsrätt som angavs i den ovan nämnda reservationen (s) är alltjämt av den tyngden att de bör läggas till grund för en vidgad förköpsrätt. bör därför som sin mening ge regeringen till känna behovet av lagändring i enlighet härmed. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att lagförslag som innebär vidgad förköpsrätt bör föreläggas .
mot · G6021547 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1547 m. fl. Utvärdering och normändringar inom sophanteringen samt inom handikapp- och energiområdet m. m. Byggarna visade med sin utredning Mer valuta för byggkronan att stora kostnader är förenade med nuvarande regler för sophantering samt inom handikapp- och energiområdet m. m. Inom dessa områden har tidigare fattat beslut som lett till normutformningar inom såväl planverket som arbetarskyddsstyrelsen m. fl. Mot bakgrund av att normeringen nu har funnits är en utvärdering av insatsernas effektivitet möjlig att göra. Denna utvärdering bör syfta till att ändra eller avskaffa föreskrifter eller normer som inte leder till ett rimligt samhällsekonomiskt utbyte av insatta medel. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande behov av utvärdering och normändringar inom sophantering, handikapp- och energiområdet m. m. () () () () (m) ()
mot · G6021548 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1548 m. fl. Maximering av räntebidrag till småhus Vid statlig belåning av småhus gäller en ytgräns. Avsikten härmed är att småhusens storlek skall begränsas. I stort sett samma effekt kan uppnås genom att räntebidragen maximeras. En maximering av räntebidragen medför inte den besvärande gränseffekt som en ytmaximering innebär. Ett system med maximering av räntebidragen ger konsumenten möjlighet att själv bestämma vilken yta och vilken standard han vill ha på sitt småhus. Systemet medför inte heller att statens kostnader för bostadsbyggandet behöver öka. Denna typ av styrning medför ej heller de avklippande effekter som passering av en ytgräns enbart med innebär. Ett system med begränsning av räntebidragen skapar därför väsentligt större flexibilitet i byggandet än vad en ytgräns kan göra men ger i stort sett samma ytbegränsningseffekter. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att begär att regeringen utformar ett system som innebär maximering av räntebidragen i stället för en ytgräns. () () () () (m) () ()
mot · G6021549 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1549 m. fl. Åtgärder för att stimulera tillkomsten av bostadsrätter Bostadsrätter efterfrågas i förtätningsområden. Många byggföretag tvekar att gå i gång med egenregiproduktion såväl för småhus som för bostadsrättsmarknaden. Tveksamheten har sin grund i att produkten utformad efter bedömningar av marknadsefterfrågan - blir för dyr i förhållande till vad lånemyndigheterna tillåter. För att få i gång en produktion av ovannämnt slag krävs att nuvarande produktionskostnadskontroll och att normala statliga lån och räntebidrag ges till all produktion. Överkostnaden får alltså finansieras med egeninsatser från bostadsrättshavaren eller småhusköparen. Statsfinansiellt torde det finnas utrymme för denna typ av åtgärd eftersom bostadsbyggandet ligger långt under planerad nivå. Med stöd av vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående angelägenheten av att produktionskostnadskontrollen och att normala statliga lån och räntebidrag ges till all bostadsproduktion. (m) () ()
mot · G6021550 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1550 m. fl. Avskaffande av vissa bostadspolitiska stödformer I proposition 1982/83:50 bil. 5 föreslog regeringen en ny skatt och ett antal nya selektiva lån och bidrag (temporära hyresrabatter, hyresförlustgaranti, lån m. m. till underhåll av vissa bostadshus, bidrag till förbättring av boendemiljön, bidrag till vissa energibesparande åtgärder och åtgärder för bostadsområden med stor andel outhyrda lägenheter). Av skäl som utförligt redovisades i motion 1982/83:99 yrkade vi avslag på regeringens förslag. beslöt dock att bifalla propositionen. Förslagen behandlades i civilutskottets betänkanden CU 1982/83:7 och 8. De skäl vi anförde i vår motion för avslag äger alltjämt giltighet. Enligt beräkningar, vari beaktats den ökade byggvolymen på grund av stödåtgärderna, innebär avskaffandet av de här aktuella stödformerna en besparing på ca 700 milj. kr. för /84 varav 355 milj. kr. avser minskade anspråk avseende bostadslån, 220 milj. kr. minskade räntebidrag för nästa budgetår och 125 milj. kr. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att beslutar att de åtgärder som med anledning av förslag i proposition 1982/83:50 bil. 5 beslöt skall upphävas fr. o. m. , 2. att för /84 reducerar ifrågavarande anslag med 700 milj. kr. i enlighet med vad som i motionen anförts. () ()
mot · G6021553 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83:1553 m. fl. Avveckling av stödet till förbättring av boendemiljön I syfte att förbättra miljön i områden med uthyrningssvårigheter infördes ett särskilt statsbidrag. Bidraget har i huvudsak utnyttjats för att förändra utomhusmiljön genom att exempelvis anlägga planteringar, lekplatser och plaskdammar. Iordningställande av s. k. gemensamhetslokaler har också förekommit. Huruvida åtgärderna inneburit en verklig förbättring av miljön och om de varit samhällsekonomiskt motiverade torde stundom vara diskutabelt. Det finns flera exempel på områden som i huvudsak bebos av medelålders och äldre personer och där förbättringarna bestått i anläggande av stor, fin och ödslig lekplats. Företag med uthyrningssvårigheter, främst allmännyttiga, betraktar ofta statsbidraget som en mirakelmedicin som skall lösa deras problem. Den fråga dessa fastighetsägare borde ställa sig innan de börjar planera förändringar och söka statsbidrag är varför exempelvis fastighetsägaren i intilliggande kvarter inte har samma problem och varför de boende där trivs alldeles utmärkt. Det är allmänt omvittnat att de människor som bor i äganderätts- och bostadsrättslägenheter är nöjda med sin boendemiljö i väsentligt större utsträckning än de som bor i hyresrätt och att de som bor i enskild hyresrätt eller hos mindre fastighetsägare är mer nöjda än de som bor i hus ägda av stora anonyma företag och stiftelser. Att ett antal fastigheter eller ett större område får problem med tomma lägenheter och dålig miljö kan således ha sin orsak i vem som äger fastigheterna och hur de sköts. Huvudansvaret för att bostäderna med tillhörande tomtmark skall erbjuda människorna en god boendemiljö åvilar fastighetsägarna. Bygger man som människorna vill bo, förvaltar fastigheterna i överensstämmelse med deras värderingar och framför allt bättre eller lika bra som i intilliggande område - ja, då är risken liten för att bostäderna står tomma. Utifrån denna principiella syn förordar vi att statens stöd till förbättring av boendemiljön (anslag B 9) avvecklas. Enligt skall under /84 utbetalas 56,4 milj. kr. beviljade under /82. Med hänsyn härtill kan en avveckling av anslaget icke ske förrän /85. Vad gäller bostadslån för denna verksamhet utnyttjades endast en mindre del av ramen under föregående budgetår. bidrag och lån bör emellertid ske och fastställas till . Med åberopande av det anförda hemställs att beslutar att statens stöd till förbättring av boendemiljön (anslag B 9) avvecklas. (m) () () () () () minab/gotab 1983 73530
mot · G6021555 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83:1555 m. fl. Avveckling av stödet till allmänna samlingslokaler Staten har under en lång följd av år stimulerat byggandet och underhållet av allmänna samlingslokaler genom att ge generösa anordningsbidrag, upprustningsbidrag och lån. Mottagare är kommuner, aktiebolag, föreningar och stiftelser. Bidrag och lån beviljas för nybyggnad, ombyggnad eller köp av byggnader. Anskaffandet och upprustningen av allmänna samlingslokaler har mycket på grund av det statliga stödet haft hög prioritet i kommunerna. Det kan i vissa fall ifrågasättas om inte ambitionerna varit alltför höga, då det visat sig att lokalerna utnyttjas dåligt. Möjligheterna för föreningar och stiftelser att klara de ökade driftkostnaderna minskar i takt med stigande kostnader för uppvärmning och tillsyn. Detta har i sin tur lett till att kommunerna i allt större utsträckning fått ta över ansvaret för samlingslokalerna. Ett samarbete mellan bl. a. föreningar och stiftelser bör eftersträvas i syfte att öka användningen av befintliga lokaler, varigenom nyinvesteringar kan undvikas. Mot bakgrund av detta och det ekonomiska läget för både stat och kommuner anser vi att inga nya anordningsbidrag, upprustningsbidrag och lån bör utgå för allmänna samlingslokaler eller inventarier till dessa. Helårsbesparingen motsvaras av lägst de ramar som faller bort, dvs. (30+24) 54 milj. kr. Det förhållandet att fattade beslut måste infrias medför dock att anslag måste anvisas under ytterligare ett par budgetår. För nästa budgetår blir det ingen minskning, jämfört med regeringens förslag, i anspråken på medel för anordningsbidrag eller lån. Bidraget till riksorganisationerna, ca 2 milj. kr., kan dock sparas in. Anspråken på medel för upprustningsbidrag kan förutses sjunka med 11 milj. kr. under nästa budgetår. Med anledning av det ovan anförda hemställs 1. att beslutar att det statliga ekonomiska stödet till samlingslokaler skall avvecklas, 2. att avslår regeringens förslag om beslutsramar under /84 för anordnings- och upprustningsbidrag samt lån till allmänna samlingslokaler, 3. att för /84 anvisar a) till Anordningsbidrag m. m. till allmänna samlingslokaler ett reservationsanslag av . b) till Upprustningsbidrag m. m. till allmänna samlingslokaler ett reservationsanslag av . (- 11 milj. () () () () () () ()
mot · G6021556 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83:1556 m. fl. I budgetpropositionens bilaga 13, B 14, behandlas anslag till byggnadsforskningen. för byggnadsforskning skall fördela tillgängliga medel. Verksamhetens allmänna nivå och inriktning fastställdes genom riksdagsbeslut . Detta utesluter dock inte att verksamhetens omfattning och anslagsnivå kan prövas också i den årliga budgetprocessen även om byggforskningen är ett angeläget forskningsområde. Flera av rådets pågående projekt löper över , varför det är angeläget att undvika kraftiga förändringar i anslagens storlek från till ett annat. Budgetunderskottets storlek visar dock att en mycket hård granskning och prövning av varje anslag är nödvändig. Inom en anslagsram som rymmer flera delprojekt får prioriteringar ske. Departementschefen föreslår ett reservationsanslag till byggforskningen av . Reservationen uppgår till . Ramen föreslås minskas från . /84 till . 1984/85 och till . 1985/86. Med hänsyn till vad vi ovan anfört föreslår vi en minskning av ramen med . med början /84. I motsvarande grad bör reservationsanslaget minska. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi 1. att beslutar att under punkt 14, Byggnadsforskning, medge att beslut om stöd till byggnadsforskning, exkl. stöd till experimentbyggande, får meddelas inom en ram av . under /84, en i förhållande till regeringsförslaget minskad ram med , 2. att beslutar att medge att beslut om stöd till byggnadsforskning, exkl. stöd till experimentbyggande, under budgetåren 1984/85 och 1985/86 preliminärt får meddelas inom en ram av . 3. att beslutar att till Byggnadsforskning för /84 anvisa ett reservationsanslag av , ett i förhållande till regeringsförslaget minskat anslag med . 1* 1982183. () () () () () ()
mot · G6021557 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83:1557 m. fl. Energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet Genom oljeprisernas snabba stegring har uppvärmningskostnaderna i bostadsbeståndet ökat kraftigt. Boendekostnaderna har ökat som oljeimporten medfört stora påfrestningar på landets betalningsbalans. Mot denna bakgrund har det varit angeläget att bringa ner den kostsamma oljeimporten. Staten har satsat miljardbelopp för att stimulera fastighetsägare, kommuner och landsting att vidta åtgärder för att spara energi i byggnadsbeståndet. Den omfattande informationen och debatten om energisparandet har gjort att alla berörda är medvetna om nyttan och nödvändigheten av ett målmedvetet sparande. Även utan statligt stöd hade åtskilliga av de vidtagna sparåtgärderna ändå utförts, eftersom energiprisutvecklingen gjort investeringarna direkt lönsamma. Detta är än mera påtagligt . De pengar som satsas på exempelvis tilläggsisolering får man mycket snart igen. Vi har tidigare framhållit att det centrala i energihushållningssammanhang är att kreditutrymme finns tillgängligt för angelägna åtgärder. Statliga bidrag blir då helt obehövliga. I stället för energisparstöd över statsbudgeten bör staten tillse att nödvändigt utrymme på kreditmarknaden står till förfogande för att energihushållningssträvandena skall ges en tillräcklig omfattning. Det särskilda normsystemet kan avskaffas. Kreditinstituten får förutsättas besitta den nödvändiga kreditbedömningskompetensen. Utrymmet i statsbudgeten för insatser av skilda slag är begränsade. Budgetunderskottets dramatiska ökning gör att varje utgift måste bli föremål för noggrann granskning eller omprövning. I första hand bör sådana utgifter som inte är oundgängliga granskas. Hit hör energisparstödet. Från såväl sakliga utgångspunkter som ur samhällsekonomisk synvinkel finns det därför inga motiv att bibehålla denna stödform. Anslaget till energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet bör utgå. I budgetpropositionen föreslår bostadsministern en låneram till energibesparande åtgärder i bostadshus m. m. på 1 . under /84 samt ett reservationsanslag samma budgetår av 1 . De reserverade medlen uppgår till inte . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att inte godkänner vad bostadsministern a) förordat om lägsta godkända kostnad för lån till energibesparande åtgärder i bostadshus m. m., b) föreslagit om ram för beslut om lån till energibesparande åtgärder i bsotadshus m. m. under /84, c) föreslagit om ram för beslut om bidrag till energibesparande åtgärder i statliga byggnader under /84, d) föreslagit om ram för beslut om bidrag till kommunerna m. fl. för rådgivnings- och besittningsverksamhet under /84, 2. att avslår regeringens förslag om anslag till Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m. för /84, 3. att hos regeringen begär att åtgärder vidtages så att nödvändigt utrymme på kreditmarknaden står till förfogande för energihushållningsåtgärder. () () () () (m) ()
mot · G6021558 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1558 Hyresgästers rätt till lägre hyra vid utförande av vissa underhållsarbeten beslöt att landets hyresgäster skulle ges möjlighet att få tapetsera och måla sina lägenheter samt därutöver göra vissa mindre arbeten. Dåvarande bostadsministern tillsatte den s. k. underhållsfondsutredningen. avlämnade utredningen ett delbetänkande med namnet Hyresgästinflytande på målning och tapetsering (SOU 1981:47). I betänkandet presenterades ett system där hyrorna skulle rensas från kostnaderna för målning och tapetsering och att bara de hyresgäster som beställde dessa åtgärder skulle få betala för dem. Enligt förslaget skulle kostnaden för hyresgästen slås ut . Kostnaden för helmålning och omtapetsering har uppskattats till ca . per m2, vilket utslaget för en trerumslägenhet motsvarar ca . Efter det att remissbehandlingen var avslutad igångsattes ett arbete inom på att utforma ett system som innebar att de hyresgäster som avstår från målnings- och tapetseringsarbeten skulle få en sänkning av hyran. Rätten till en lägre hyra uppkommer då successivt i takt med att värdunderhållet skall utföras och inte som utredningen hade föreslagit. inkom och till med önskemål om sådana ändringar i hyreslagen att det skulle bli möjligt för parter som så önskar att överenskomma om rabatt för hyresgäster som avstår från visst underhåll. En sådan lagändring är välkommen som ett steg på vägen till att alla vanliga hyresgäster får rätt till sänkt hyra, om de inte begär eller avvärjer värdunderhåll. En lagändring som ger hyresmarknadens parter möjlighet att överenskomma om hyresrabatter innebär dock att de hyresgäster som bor i fastigheter utan förhandlingsordning ställs utanför rätten till lägre hyra. För övriga hyresgäster gäller att de får glädje av reformen, om de lokala parterna kan komma överens om på vilka villkor rabatt skall medges. Det är enligt vår mening angeläget att reform fullföljs med sådana ändringar i hyreslagstiftningen att det för samtliga vanliga hyresgäster gäller att de inte bara har rätt att måla och tapetsera själva utan också att deras hyra blir lägre än om de fått underhållet utfört av värden. Med hänvisning till ovanstående hemställs att begär att regeringen föreslår sådana ändringar i hyreslagen att hyresgäster som avstår från värdunderhåll vad gäller målning och tapetsering får lägre hyra.
mot · G602156 · 1983-01-10 00:00:00 — Motion 1982/83:156 Musikinslag i ceremonin vid öppnande I samband med återflyttning till är det naturligt att formerna för öppnande prövas på nytt. I samband därmed bör det vara lämpligt att överväga vilka programinslag i det högtidliga öppnandet som framgent bör förekomma. I denna motion vill jag aktualisera frågan om att initiera tillkomsten av en ny musikkomposition för detta särskilda ändamål. Musikinslagen utgör väsentliga inslag i den nuvarande öppningsceremonin, och jag utgår från att så blir fallet i den öppningsceremoni som kommer att användas efter återflyttningen till . Jag har noterat att förfogar över medel för konstnärlig utsmyckning av de nya lokalerna. Ett sådant förberedelsearbete pågår, vilket är mycket förtjänstfullt. Det innebär i sin tur ett värdefullt stöd till den svenska bildkonsten m. m. En del av dessa medel borde kunna användas på så sätt att även musiklivet erhöll en motsvarande stimulans som kommer bildkonsten till del. Ett lämpligt sätt att tillgodose dessa målsättningar vore att utlysa en kompositionstävling bland nutida svenska tonsättare. Målsättningen skall vara att få fram ett lämpligt orkesterverk - en festuvertyr, paradmarsch eller liknande - som kan uppföras i samband med öppnande. Den jury som bör tillsättas för ändamålet kan förslagsvis bestå av förutom företrädare för av representanter för , och . Ur de anslag som står till förfogande för kulturändamål i samband med inredning av de nya lokalerna bör medel avsättas för lämpligt avvägda prissummor. Det bör ankomma på talmanskonferensen att närmare låta utreda formerna för genomförande av en kompositionstävling med det syfte som ovan angetts. Med anledning av vad som ovan anförts hemställer jag att som sin mening ger talmanskonferensen till känna vad som i motionen anförts om att främja tillkomsten av en musikkomposition särskilt avsedd att uppföras vid öppnande.
mot · G6021560 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1560 Bostadsanvisningslagen (1980:94) trädde i kraft . Genom lagen har kommunerna möjlighet att få tillgång till lediga hyreslägenheter och ej upplåtna bostadsrätter för förmedling om kommunstyrelsen fattat beslut om att ett eller flera bostadsområden skall förklaras vara bostadsanvisningsområde. Lagen har enligt uppgift kommit att tillämpas endast i en kommun. Att den inte kommit att användas i någon större omfattning beror bl. a. på att de formella kraven i tillämpningen gör det omständligt, tidsödande och kostsamt att inrätta ett bostadsanvisningsområde. En rad förenklingar bör göras. a. bör övervägas hur besvärsordningen kan förenklas i avsikt att få lagen snabbare i tillämpning. Vidare bör ett förtydligande göras så att det klart framgår att kommun bara behöver delge den ägare till fastigheten som innehade fastigheten när beslutet om bostadsanvisningsområde fattades. Eventuellt nya fastighetsägare skall sålunda inte behöva delges. Förbudet mot anvisning av lägenhet till annan än av kommunen anvisad bör skrivas in i fastighetsregistret. Slutligen bör övervägas hur lagens krav på delgivning skall utformas. Det bör övervägas om inte en kungörelsedelgivning om ett planerat införande av bostadsanvisningsområde samt ett brev till den lagfarna ägaren är till fyllest. Sedan beslut fattats av kommunstyrelsen om bostadsanvisningsområde bör delgivning kunna ske genom annonsering. När beslutet vunnit laga kraft bör delgivning ske genom inskrivningsmyndighetens försorg. I svar på fråga i upplyste bostadsministern att kommunernas erfarenheter av bostadsanvisningslagen skall studeras av den tillkallade kommittén som fått i uppdrag att göra en översyn av bostadspolitiken. I utredningens direktiv (dir. 1982:94) ges ingen närmare uppgift om inriktningen av översynen av bostadsanvisningslagen. Det är enligt vår uppfattning motiverat att de i föregående stycke upptagna frågorna tas upp till övervägande av utredningen. För att få garantier för att så sker bör som sin mening ge regeringen till känna vad i denna motion anförts om översyn av bostadsanvisningslagen. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inriktningen av en översyn av bostadsanvisningslagen. () ()