mot · G6021145 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. I en demokrati utgår all makt från folket. Folkstyrelsens princip är oomtvistlig, men dess former kan variera från tid till tid. kännetecknas av att den gemensamma sektorn vuxit och att allt fler vardagsnära beslut fattas av politiska organ. Människor har kommit att uppleva de många politiska besluten och den vidgade politiska sfären som ett intrång i privatlivet. Krav har rests både på ökat politiskt inflytande och delaktighet i de politiska besluten och på en begränsning av den politiska makten och den offentliga sektorn. Det demokratiska statsskickets former måste anpassas till dessa förändrade förutsättningar. Från liberalt håll har vi därför rest krav på en förnyelse av den parlamentariska demokratin och den lokala självstyrelsen. Dessa krav har vi sammanfattat under rubriken närdemokrati. har således alltid hävdat folksuveränitetens princip och krävt att folkviljan i val skall få genomslag på sammansättning. Grundlagsreformen var ett betydelsefullt steg i denna riktning genom att första kammaren avskaffades. infördes systemet med gemensam valdag för riksdags och kommunalval. Som en följd härav kortades mandattiderna för och de kommunala församlingarna till . Erfarenheterna av systemet med gemensam valdag för riksdags- och kommunalval bekräftar de farhågor som gav uttryck för vid införandet av den gemensamma valdagen. Mandatperioder har visat sig vara alltför korta för att möjliggöra större förändringar eller för att resultatet av sådana förändringar skall tydligt kunna avläsas. Den kommunaldemokratiska kommittén som bl. a. har till uppgift att utvärdera den gemensamma valdagen har också som sin uppfattning framhållit det önskvärda i än . Systemet med gemensamma valdagar har också haft nackdelen att de kommunala valen kommit i skymundan. Rikspolitiken har dominerat det politiska utbudet såväl i massmedia som hos partierna. I denna riktning har också de successivt genomförda kommunsammanslagningarna verkat. Systemet med gemensamma valdagar försvårar alltså närmandet mellan styrande och styrda, främst i kommunerna. Vår grundinställning är därför att valen till och till de kommunala församlingarna bör ske vid olika tillfällen och att mandatperioden bör förlängas till i båda fallen. Fyraåriga mandatperioder i kommuner och riksdag och skilda valdagar för kommunalval och riksdagsval bör kunna genomföras genom att man övergångsvis vid det första tillfället har en tvåårig mandatperiod för . De här diskuterade frågorna har varit föremål för behandling i en statlig utredning (grundlagskommittén) och en särskild beredningsgrupp med företrädare för riksdagspartierna har tillsatts för beredning av dessa frågor. Enligt vår mening är det angeläget att ett ställningstagande kan ske vid innevarande . Det svenska valsystemet ger väljarna små möjligheter att välja kandidat inom partierna. Särskilt i stora valkretsar och inom de stora partierna är detta påtagligt. Väljarna får lätt en känsla att valet vad beträffar personvalet är avgjort på förhand och att partiapparaten sitter inne med den verkliga makten. Ett ökat inslag av personval i valsystemet är därför angeläget. Flera förslag till hur personvalsinslaget kan stärkas har presenterats av olika utredningar. Personvals- och valkretsutredningen presenterade 1977 ett bra sådant förslag. Det är enligt mening en viktig demokratisk rättighet att väljarna får möjlighet att också direkt påverka vilka personer som inom resp. partier skall företräda dem i de beslutande församlingarna. Först därigenom får väljarna möjlighet att på valdagen beakta också andra aspekter än de rent partipolitiska. Det kan t. ex. gälla förstärkt representation av kvinnor, ungdom, äldre människor eller personer med anknytning till en viss folkrörelse eller en viss näringsgren eller med ett visst yrke. Inom ramen för partivalet bör alltså väljarna ha möjlighet att lägga sin röst på enskilda personer. Regeringen bör nu ta initiativ i syfte att få fram ett förslag om ökade möjligheter till personval, som kan samla ett brett stöd i . Personvals- och valkretsutredningens förslag bör därvid kunna utgöra en god grund. Utskottsutfrågningar har blivit ett vanligt och viktigt sätt att samla information och förbereda ärenden som utskott har att bereda. Ofta ger dessa utfrågningar en värdefull information som annars hade varit svår att ta del av. Ett utskott, och därmed beslut, påverkas av information som kommer fram vid sådana utfrågningar. För allmänhetens förtroende för de valda representanterna - politikerna är det väsentligt att den har tillgång till de beslutsunderlag som politikerna har. För den allmänna debatten är det också nödvändigt att politiker och andra debattörer har tillgång till samma information. De utskottsutfrågningar vi har sker bakom lyckta dörrar, vilket gör att allmänhet och press inte har tillgång till den information som riksdagspolitikerna har, när de har att ta ställning i en fråga. Dessutom kan det ju vara så att någon som har en annan åsikt eller andra uppgifter i ett speciellt fall icke för fram dessa, eftersom man icke vet att har fått annan information i frågan. kan alltså genom de slutna utskottsutfrågningarna hamna i den situationen att man icke har tillgång till alla uppgifter i frågan. Både för allmänhetens förtroende och förståelse för vad politikerna sysslar med och för en allsidig upplysning är det därför värdefullt om utskottsutfrågningarna kunde vara offentliga. En del av motståndet till offentliga utskottsutfrågningar beror på den missuppfattningen att det skulle röra sig om offentliga utskottssammanträden. Så är ju inte fallet. Beslutsdelen av utskottssammanträdet förblir sluten. har denna reform diskuterats inom och utom . I har krav på offentliga utskottsutfrågningar drivits från liberalt håll . har förslaget fått än större tyngd. Kraven på närdemokrati, öppenhet och insyn har växt. Offentliga utskottsutfrågningar är ett av sätten att leva upp till dessa krav. Med anledning härav hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till ändring i grundlagen med innebörd att den gemensamma valdagen för å ena sidan kommunfullmäktige- och landstingsval och å andra sidan riksdagsval avskaffas samt atti samband därmed fyraåriga mandatperioder för och de kommunala församlingarna införs, 2. att hos regeringen begär förslag om ökat inslag av personval i enlighet med vad i motionen anförts, 3. att antar följande lydelse av 4 kap. 12 § riksdagsordningen: 12 § Utskott skall är närvarande. Sammanträde för inhämtande av upplysningar eller yttranden som sägs i 10 § skall dock vara offentligt om minst en tredjedel av utskottets ledamöter så begär. () () () () () () () () () 1* 1982/83.