mot · G6021355 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83:1355 m. fl. En uppbyggnadsplan för utbildningsradion Utbildningsministern behandlar i proposition 1982/83:100, bil. a. vuxenutbildningen och erinrar om betydelsen av samverkan mellan komvux, gymnasieskolan och arbetsmarknadsutbildningen. Det etermedieföretag som har utbildningsuppgifter, utbildningsradion, nämns däremot inte. Inte heller i samband med annan utbildning tas UR:s roll upp. I nuvarande ekonomiska situation är det ytterst angeläget att de resurser som står till förfogande används så effektivt som möjligt. I många fall måste en omprövning av verksamhetsformerna ske. Att också fortsättningsvis bedriva all utbildningsverksamhet i de invanda, traditionella formerna utan beaktande av t. ex. ny teknik är kostsamt och inte heller alltid den effektivaste vägen. De dåliga erfarenheterna av förhastade satsningar på lärarersättande undervisningsteknologi får inte blockera allt nytänkande. har UR utsatts för ständigt förändrade förutsättningar som förhindrat företaget att bli det moderna och effektiva medium i utbildningen och folkbildningens tjänst som det borde vara. Det förhållandet att företaget i motsats till de andra bolagen inom är litet, att det har en egen regional organisation ofta i samarbete med lokalradion och att UR dessutom har ett effektivt distributionsnät i form av kommunernas AV-centraler, har dock skapat en närhet till utbildningsanstalter och folkbildningsorganisationer. Det har inneburit att företaget kunnat ge en service som inte kunnat erbjudas på annat sätt. För förskolebarn sändes /i TV. Skolutbudet omfattade TV och lika många timmar i radio. För vuxna var motsvarande siffror TV och i radio. Härtill kommer med lokala radioprogram. Av det sammanlagda TV-utbudet utgjordes dock endast av nyproduktioner. I radio sändes totalt , varav 390 var nyproduktioner. Ett omfattande programutbud finns således för förskola, grundskola, gymnasieskola och vuxenutbildning. Vilken användning programmen har i förskolor, skolor och studiecirklar liksom även hemmatittningen på förskole- och vuxenutbildningsprogrammen finns belagt i den utvärdering av verksamheten som UR utförde på beställning av kulturutskottet . Både skolprogrammen och vuxenutbildningsprogrammen på kvällstid i sådana ämnen som språk, samhällsfrågor, miljövård, handikappfrågor, datorisering, medieutbildning och föräldraskap, som produ ceras direkt för vuxna, ses och hörs av ett ansenligt antal människor, något som bör beaktas vid överväganden om UR:s distributionsformer. Genom försöket med distansundervisning i arbetsrätt på universitetsnivå, som varit utomordentligt framgångsrikt, har företaget visat vägen mot en utvidgad roll för UR. Kursen följdes av 6000 studerande. I driver UR ett försök med utlåning av videogram på till enskilda studerande, vilket möjliggjort för dessa att välja tid för sina studier. Programmen kan även utnyttjas av t. ex. studiecirklar på . Ett led i försöket är medieutbildning i förskolor och skolor. Rationalisering och effektivisering är viktiga begrepp i dagens ekonomiska läge. Otvivelaktigt har de besparingskrav som lagts på statligt finansierad verksamhet också haft en sådan effekt. Det gäller också för UR. Men med enbart nedskärningar når man en gräns då en kontraproduktiv effekt uppstår. Enligt utbildningsministern skall UR nu göra en tvåprocentig besparing. Budgetpropositionen förutsätter därutöver att UR skall åstadkomma rationaliseringar som motsvarar hyreskostnaderna för de nya lokalerna för ljudradioproduktion. Bakgrunden till att nya lokaler projekteras utgör riksdagsbeslutet om att den planerade nybyggnationen i inte skulle genomföras. I stället angavs en lösning där radioproduktionen skulle rymmas i kvarteret på . En utgångspunkt för UR:s planering har varit att UR skulle kompenseras för merkostnader för de nya lokalerna. Medel beviljas också för ombyggnad och utrustning. På samma sätt har förutsatts att praxis skulle följas beträffande hyreskostnaden om 2,3 milj. kr. UR har redan innevarande år tvingats att inskränka utbudet för gymnasieskolan samt att upphöra med skol-TV-teaterproduktionen och högskoleutbudet utom beträffande distansundervisningen. Med den föreslagna ytterligare nedskärningen blir proportionen mellan fasta kostnader och driftsmedel snedvriden. kostnader ökar enligt förslagen i proposition 1982/83:100, bil. 10. med . Man hade kunnat förvänta att de berörda statsråden i denna situation hade anlagt en helhetssyn på de problem som utbildningsområdet uppvisar. I gymnasieskolans sista årskurs har ett antal självstudietimmar införts. Utbildningsministern uppfattar dessa som ett problem. En rimlig åtgärd vore att uppdra åt UR att utforma sitt utbud för gymnasieskolan så att eleverna här får hjälp och stöd. De stora ungdomskullarna når nu högskolan. De yngre studerande prioriteras. En stor del av de äldrestuderande bör kunna få sitt utbildningsbehov täckt via UR; erfarenheter av hur sådana studier på egen hand kan utformas kan hämtas från i . Gränsdragningen mellan komvux och bildningsförbundens studiecirklar har i många kommuner varit föremål för utredning. Bakgrunden har till dels varit studieförbundens vikande publikunderlag. Det är uppenbart att studieförbunden kämpar med växande ekonomiska svårigheter som kostnaderna för komvux ständigt ökar. En samverkan mellan komvux och studieförbunden bör nu aktualiseras. Studieförbunden kan i samarbete med UR ta över en stor del av komvux, vilket skulle innebära stora ekonomiska vinster för staten och vidga studieförbundens ansvar. I en sådan konstruktion har UR naturliga uppgifter på grund av sina erfarenheter av distansundervisning. De teoretiska gymnasieskolkurserna som i första hand torde beröras omfattar nära en fjärdedel av komvux. Fortbildningen och internutbildningen är en växande och allt kostsammare sektor inom många statliga myndigheter. Enbart i förslag till budget uppgår fortbildningen till över 22 milj. kr. för D8, Fortbildning m. m., och drygt 32 milj. kr. under E7, Utbildning för undervisningssystem, vartill kommer särskilda fortbildningsinsatser för att förbättra samverkan mellan förskola och skola och handledarutbildning för skolans arbetslivskontakter (12,6 milj. Också inom den enskilda sektorn lägger man stor vikt vid personalutbildningen. Eterburen utbildning - direkt mottagen eller bandad - skulle innebära avsevärda besparingar. UR:s möjligheter att tillhandahålla sådan utbildning bör utvecklas. Avtalet med staten begränsar sådan verksamhet. Statsrådet konstaterar helt riktigt att kulturaktiviteter måste bli naturliga delar i barns och ungdomars vardag såväl i som utanför skolan. Kultur- och skolministern borde då beakta de möjligheter som UR har att sprida kulturupplevelser av skilda slag till alla delar av landet. Det är ett betydelsefullt komplement till de direkta kontakter med kulturen som skolan skall erbjuda. Också lärarnas behov av hjälp och stöd då det gäller denna del av skolans uppgift och än mer då det gäller den alltmer betydelsefulla mediekunskapen bör beaktas i detta sammanhang. En sammanlagd besparing på utbildningsområdet bör genom ett effektivt användande av UR kunna åstadkommas. bör hos regeringen begära att förslag härom framläggs i budgetpropositionen /84. Med hänvisning till vad som här anförts hemställs att hos regeringen begär att en uppbyggnadsplan för UR framläggs i kommande budgetproposition innebärande överföring av i motionen exemplifierade uppgifter till UR i syfte att minska statens uppgifter på utbildningsområdet. () ()