mot · G6021393 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1393 m. fl. De regionala högskolorna har spelat en viktig roll för att göra den högre utbildningen tillgänglig och kommer att göra det än mer. Det behövs för att ta emot en del av 1980-talets växande ungdomskullar. Det växande behovet av fort- och vidareutbildning måste i huvudsak mötas med en regionaliserad högskoleorganisation. Men utöver dessa uppgifter bör den regionala högskolan i väsentlig omfattning kunna utnyttjas för att göra forskningen och kunskapsutvecklingen tillgänglig för den lokala och regionala arbetsmarknaden. Härigenom kan också den mindre högskolan bli den stimulator och katalysator som så väl behövs för en gynnsam utveckling av olika regioner. Det finns redan många exempel på hur högskolor, oftast med mycket begränsade resurser, genom forsknings- och utvecklingsinsatser gått in för att söka påverka utvecklingen i de områden där det finns regionala utvecklingsproblem. har genom sin lokalisering till inlandet funnit det naturligt att satsa på FoU inom sådana områden. För att utveckla turistnäringen i Norrlandslänen har högskolan med stöd av bl. a. Norrlandsfonden och i samband med olika branschintressen bildat Utvecklingscentrum Turism. Ett annat område anknyter till vårdsektorn och den sociala sektorn och syftar till att utveckla metoder för att bedriva vård och socialt arbete i glesbygd. Det görs bl. a. i anslutning till den av bedrivna forskningsverksamheten i kommun. Högskolan har också börjat bygga upp en regional forskning av mera tillämpad karaktär och som ansluter sig till inlandets utvecklingsproblem. Högskolans resurser måste kunna utnyttjas i varje län tillsammans med andra samhällsresurser. Det måste också finnas en medveten regional planering och nära samverkan mellan de regionala utvecklingsorganen, länsstyrelse, landsting, kommuner och företag. Med en bättre regional förankring kan högskolan bidra till en gynnsam regional utveckling där de regionala resurserna tillvaratas på bästa sätt. Det är därför angeläget att lokalt och regionalt baserade FoU-projekt får ökade förutsättningar att komma till stånd. Detta måste ses som ett naturligt led i industripolitiken och i regionalpolitiken. Högskolans roll i den regionala utvecklingen understryks i årets budgetproposition, vilket vi hälsar med stor tillfredsställelse. Likaså en ökad anpassning till det regionala näringslivets behov. Inom inland har trots omfattande regionalpolitiska insatser den negativa utvecklingen inte brutits. Det är därför angeläget att pröva nya vägar för att hejda den fortgående utglesningen. Ett led i den strävan är bl. a. att satsa på en mera aktionsinriktad regional forskning som komplement till forskning av mera grundläggande karaktär. Vid högskolan i bedrivs ett intensivt arbete för att tillskapa en mera fast resursbas för forsknings- och utvecklingsarbete med den inriktningen. Som ett led i den forskningen pågår bl. a. ett s. k. byutvecklingsprojekt, som syftar till att utveckla en lokal arbetsmarknad. Vid föregående behandlade frågor rörande bl. a. den regionalpolitiska forskningen och bemyndigade regeringen att inrätta ett centrum för regionalpolitisk forskning i norra högskoleregionen. Regeringen uppdrog sedermera åt att utreda den lämpliga organisationen för ett sådant centrum. Uppdraget kommer att redovisas och det ankommer på regeringen att besluta om organisationen. Avsikten är att verksamheten skall påbörjas och budgetproposition har föreslagits att regeringen bemyndigas att disponera . för detta ändamål / 84. I beslut om regionalpolitiken utpekades glesbygdsforskningen som ett mycket angeläget forskningsområde och en särskild hänvisning gjordes till det forsknings- och utvecklingsarbete kring inlandets glesbygdsproblem som pågår vid högskolan i och det utvecklingsarbete som bedrivs i anknytning till högskolan i med syfte att stimulera näringslivet i . Glesbygdsdelegationen har bl. a. i sin rapport för glesbygden (Ds I 1981:24) påtalat att forskningen är en betydelsefull del i en långsiktig strategi för tillvaratagande och utvecklande av glesbygdens resurser och att den även på kort sikt kan lämna positiva bidrag till utvecklingen. Delegationen ansåg också att forskningen måste ges en mera offensiv och praktisk inriktning än . Forskning kring nya lösningar av teknik, produktionsmetoder, samverkansformer, energiförsörjning m. m. är särskilt angelägna. Även ERU har i olika sammanhang påtalat behovet av att glesbygdsfrågorna ges en särställning i den regionalpolitiska forskningen. Inom ERU pågår f. n. framtagande av ett särskilt forskningsprogram för glesbygdsfrågorna. Det är angeläget att verksamheten vid centrum för regionalpolitisk forskning i högskoleregion (CERUM) kan byggas upp snabbt och att forskningen erhåller stadga. Den kompetens som kommer att finnas inom CERUM skall dessutom kunna hävda sig väl i internationella jämförelser. Utifrån den obalans som fortfarande råder mellan olika regioner och en utveckling som inte i nämnvärd grad utjämnar skillnaderna vare sig mellan regioner eller inom dem - mellan tätort och glesbygd - är det ytterst angeläget att forskning som har sin utgångspunkt i glesbygdens särskilda förhållanden kan garanteras ekonomiska medel. Inom CERUM kommer glesbygdsfrågorna att urskiljas i ett eget forskningsprogram, som i hög grad ansluter till de frågeställningar som framför allt högskolan i arbetar med. Det är därför synnerligen viktigt att CERUM tillförs särskilda medel, så att forskningen inom detta område kan intensifieras och vidareutvecklas. Ekonomlinjen till högskolan i Högskolan har länge mött krav från enskilda och från näringslivet att det skall vara möjligt att studera på ekonomlinjen i . Erfarenheterna från övriga linjer och från andra orter visar klart att utbudet av arbetskraft med viss utbildning ökar markant på orter där utbildningen etableras. Det jämtländska näringslivet har i flera sammanhang uttalat att behovet av personer med ekonomisk utbildning är stort i länet. Något utbudsöverskott tycks inte finnas i landet som helhet. Högskolan har därför tagit upp ekonomlinjen i de senaste årens petita. Högskolan har sedan böljan av bedrivit utbildning på enstaka kurser i ekonomiska och juridiska ämnen i . Företags- och nationalekonomi, juridik och statistik förekommer på de linjer som högskolan har . Därmed finns en grundläggande kompetens i de tunga ämnena på ekonomlinjen. Om denna linje etableras skulle så många lärare kunna anställas, att en viss specialisering inom ämnena kan göras. Därmed utgör ekonomlinjen ett stöd för övriga linjer. har fattat beslut om en lokalisering av Försvarets förvaltningsskola till . Skolan böljar sin verksamhet . Ett av motiven för beslutet om lokalisering var möjligheten till samverkan med högskolan i . Dessa möjligheter torde i hög grad förbättras om högskolans utbildningsutbud utökas med ekonomlinjen. Högskolan har en relativt stor AES-sektor, större än vid de flesta mindre högskolor. En komplettering av utbudet inom sektorn riktad mot det privata näringslivet förbättrar inte bara utbildningsutbudet utan ger högskolan bättre möjligheter att vara en resurs i sin region vad avser uppdragsverksamhet och annat samarbete. Vi förutsätter att högskolan får ge hela utbildningen om 7 terminer enligt AU-modellen, dvs. ett tvåårigt basblock med en påbyggnad om 11/. I sammanhanget kan erinras om TCO:s handlingsprogram för . Kongressen har vad gäller utbildningspolitik bl. a. beslutat att TCO skall verka för att högskolans roll för regional utveckling stärks bl. a. genom att kortare teknisk och ekonomisk utbildning samt FoUresurser förläggs till alla län. Högskoleutbildning för fastighets- och bostadsförvaltare till högskolan i . En utredning med företrädare för bl. a. , , hyresgäströrelsen m. fl. bostadsintressenter har presenterat ett förslag beträffande högskoleutbildning för fastighets- och bostadsförvaltare. Bakgrunden till förslaget är bostadsförvaltningens stora och ökande betydelse för såväl samhällsekonomin som sysselsättningen. Gruppen konstaterar att landets samlade byggnadsbestånd representerar ett värde av . Bostäderna svarar för ungefär hälften av den summan. Mot den bakgrunden konstaterar arbetsgruppen att det är viktigt att förvaltningen av fastigheter bedrivs professionellt. Utbildningen föreslås omfatta omkring . Delar av utbildningen skall kunna brytas ut för vidareutbildning och fortbildning. bedriver grundläggande högskoleutbildning inom de allmänna utbildningslinjerna förvaltningslinjen, sociala linjen samt systemvetenskapliga linjen. Därutöver finns den lokala linjen för turism och rekreation samt ett relativt stort utbud av enstaka kurser inom i huvudsak AES-sektorn. /84 kommer även att finnas den nya linjen för personal- och arbetslivsfrågor samt sannolikt även ytterligare en lokal linje, benämnd inhemska råvarusystem. Högskolans kompetens ligger således inom AES-sektorn med tyngdpunkt i ämnen som ekonomi, juridik, informationsbehandling samt ämnen inom det beteendevetenskapliga området. Även om högskolan i tillhör de mindre i landet är utbildningsutbudet inom AES-sektorn förhållandevis omfattande. Omräknat i antal årsstudieplatser kommer på sjätte plats efter universiteten och högskolan i . En komponent i högskolans utvecklingsstrategi är att bedriva uppdragsutbildning och andra typer av externa uppdrag. Ett av de större utbildningsuppdragen ärf. n. den arbetsledarutbildning som högskolan genomför för Samhällsföretags räkning . Högskolan har en nära samverkan med ett flertal företag, myndigheter och organisationer inom regionen. Exempel är bl. Förenade fabriksverken, och med samverkansprojekt inriktade mot ekonomi-, systematiserings- och dataområdet. Inom den officiella sektorn har högskolan ett flertal utbildnings- och utvecklingsuppdrag hos kommuner, samt flera statliga länsmyndigheter. påbörjar Försvarets förvaltningsskola samt Arméns tekniska skolor sina verksamheter i . Även med dessa myndigheter planerar högskolan ett samarbete inom skilda områden. Den nära samverkan med det omgivande samhället som högskolan har i flera avseenden innebär att man inom länet ser högskolan i hög grad som en regional resurs även vid sidan av uppgiften att bedriva traditionell grundläggande högskoleutbildning. Högskolans storlek och särskilda organisation medför också vissa fördelar när dej. gäller samverkan mellan skilda ämnesdiscipliner. Mångvetenskapliga ansatser i forsknings- och utvecklingsprojekt är på väg att bli ett av högskolans särskilda kännemärken. Detta gör sig gällande även i de utbildningsprogram som högskolan bedriver. Högskolans kompetens synes i hög grad svara mot de krav som ställs i en högre utbildning för fastighets- och bostadsförvaltare. Den tekniska kompetens som högskolan saknar kan hämtas bl. a. från FFV i samt Arméns tekniska skolor. Det bör särskilt nämnas att FFVUnderhåll har ett internationellt anseende när det gäller viss driftteknikerutbildning. Med hänvisning till högskolans i goda förutsättningar - som vi redogjort för ovan anser vi att en högskoleutbildning av angiven art bör förläggas till . Högskolan är beredd att påbörja utbildningsverksamhet inom området. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om allmänna utbildningspolitiska insatser i , 2. att uttalar sig för att fortsatta resurser avsätts för att säkra den framtida glesbygdsforskningen, 3. att uttalar sig för att den av regeringen föreslagna ekonomlinjen förläggs till högskolan i , 4. att uttalar att högskoleutbildningen för fastighets- och bostadsförvaltare förläggs till högskolan i . () ()