ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G702104 · 1983-11-15 00:00:00 — Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 1983/84:40) De fördelaktiga lånen för ny- och ombyggnad i tillsammans med stelbenta normer har gjort det lönsamt att riva gamla bostadshus av en kvalitet som är högre än vi kan bygga . bör besluta att ändra detta missförhållande. Trots massiva protester planerar man fortfarande att riva hus med marmortrappuppgångar, målade fönster, stuckaturarbeten, kakelugnar, tjocka väggar som ger sommarsvalka, djupa fönsternischer, breda golvplankor och träarbeten av utsökt hantverkskvalitet. Bostadsförbättringsprogrammets mål att alla skall ha rätt till en bostad med modern utrustning får inte innebära en skyldighet att byta ut gammaldags trivsel och kvalitet och låg hyra mot modern standard. Det är för många helt obegripligt att man kan motivera rivningen av utsökta sekelskifteshus med att man vill höja bostadsstandarden. Normerna för lån till ombyggnad har utformats så att det blir orimligt dyrt att anpassa de gamla husen till dem. Det måste vara möjligt att låta de oersättliga kvaliteterna i ett äldre hus få uppväga en del modern standard. anser att det är viktigt att ta till vara de kulturhistoriska och upplevelsemässiga värdena i byggnader. Föredragande statsråd instämmer och anser att det är befogat att kraven på varsamhet kommer till uttryck bland de särskilda målen för bostadsförbättringsprogrammet. En arbetsgrupp inom föreslår att man nu bör ge utrymme för en mer nyanserad syn på vilken standard som behövs vid ändring av byggnader än vad den gällande lagstiftningen ger uttryck för. kommer att redovisa förslag till särskilda ombyggnadsregler. Statsrådet aviserar ändringar med anledning av detta i byggnadsstadgan . Regeringens proposition som vi nu behandlar syftar rimligen till att sätta fart på förbättringen av bostäder . Det är viktigt att inte hus rivs på grund av den byråkratiska trögheten. I samarbete med de berörda hyresgästerna bör en fastighetsägare kunna få ett ombyggnadsprojekt godkänt för fördelaktiga lån när resultatet blir ett hus som kan jämföras med ett nybyggt i attraktivitet. Det är dyrbart att förstärka grunden i befintliga hus. Därför är det bra att tilläggslån nu föreslås utgå för grundförstärkning för kulturhistoriskt värdefulla bostadshus eller bostadshus som ingår i kulturhistoriskt värde går tilläggslån enbart till ombyggnad av bostadshus som är förklarade för byggnadsminnen enligt lag. Bifall till propositionen innebär alltså att betydligt fler hus kan få tilläggslån. Det är bra att grundförstärkning kan belånas även utan samband med andra åtgärder. Det bör innebära att det inte längre skall finnas ekonomiska skäl att riva bostadshus därför att grunden behöver förstärkas. Med anledning av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att lån och tillämpningen av normer skall göra det möjligt att bevara alla bostadshus med miljömässigt positiva värden.
mot · G702105 · 1983-11-15 00:00:00 — Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 1983/84:40) Med hänsyn till den omfattande och internationellt erkända forskning som bedrivs vid odontologiska fakulteten i vore det synnerligen olyckligt att nu rasera vad som byggts upp och vad som från internationell synpunkt är en knapp resurs. Internationellt är det inte något överskott på utbildningen av tandläkare. Här skulle därför i kunna göra en insats genom att ges möjlighet att erbjuda utlandet en avgiftsbelagd odontologisk utbildning. Vissa utvecklingsländer har dock ont om resurser för högre utbildning. Med hänsyn till att Sida tycks ha vissa svårigheter att finna meningsfulla utvecklingsprojekt, kunde Sida få ställa medel till förfogande i syfte att erbjuda studerande från fattiga länder gratis utbildning till tandläkare. Möjligheterna till detta bör naturligtvis närmare utredas. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en utredning om förutsättningarna för en avgiftsbelagd, internationell utbildning av tandläkare vid i .
mot · G702106 · 1983-11-15 00:00:00 — m. fl. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 1983/84:40) I regeringens proposition 1983/84:40 föreslås en skärpt skatt på förmögenheter i alla skikten i skatteskalan vid taxering. Därtill föreslås också att vid taxering en förmögenhetsskatt om skall betalas i skiktet 300 . Det sägs att dessa båda skärpningar skall vara tillfälliga. Tillsammans med den beslutade skärpningen av förmögenhetsskatten har skatten i samtliga skikt skärpts med inte . Motivet för skatteskärpningen 1982 sades vara att fördela de uppoffringar som krävs för att rekonstruera landets ekonomi på ett rättvist sätt så att krispolitiken får den rätta förankringen. hänvisas till att den mycket stora uppgången av aktiekurserna har lett till stora förmögenhetsökningar. Denna skatteskärpning kommer att få synnerligen olyckliga konsekvenser för en väsentlig grupp människor, nämligen ägare till och anställda i större familjeföretag. Redan före den förra skärpningen av förmögenhetsskatten utgjorde denna skatt ett problem i flera hundra företag. Åtskilligt fler kommer att drabbas av den nu föreslagna skärpningen. Ett av motiven till skärpningen av förmögenhetsskatt sägs vara uppgången av aktiekurserna, men detta gäller ju inte familjeföretagen som grupp utan främst börsföretagen. I regeringsdeklarationen hette det att de små och medelstora företagen utgör en viktig del av det svenska näringslivet. En stor del av den utveckling och förnyelse som är nödvändig i industrin kommer att äga rum i de mindre företagen. Om man menar allvar med denna deklaration måste det vara orimligt att ytterligare skärpa skatten för ägare till familjeföretag. En skatt som dessutom drabbar kapital som arbetar i produktionen och som inte har något egentligt värde förrän det realiseras. Inte heller kan det anses sysselsättningsskapande att en företagare skall tvingas belasta sitt företag med en extremt hög lön för att kunna betala förmögenhetsskatt på det kapital som arbetar i familjeföretaget. Pengar som bättre skulle behövts till nya investeringar. Skärpningen av förmögenhetsskatten för ägare till familjeföretag gagnar varken utvecklingen i familjeföretagen eller sysselsättningen, utan utgör i stället ett hot mot dessa företag. Därför bör skatteskärpningen avvisas. Med stöd av det anförda hemställs att avslår regeringens proposition 1983/84:40 i vad avser skatt på förmögenhet. () ()
mot · G702110 · 1983-11-15 00:00:00 — Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 1983/84:40) I den ekonomisk-politiska propositionen föreslår regeringen att förskollärar- och fritidspedagogutbildningen i helt skall läggas ned. Besparingen beräknas ge 12,1 milj. kr. Som skäl för nedläggningen anger regeringen dels arbetsmarknadspolitiska skäl, dels det faktum att låg- och mellanstadielärarutbildningen i har lagts ned redan tidigare. För vår del finner vi det mycket olyckligt om det ambitiösa utvecklings- och forskningsarbete som startat i måste läggas ned. Ett program för barnkunskapsforskning håller på att utvecklas vid i samarbete med . Programmet syftar mot en centrumbildning för forskning om barn med tvärvetenskapligt inriktade projekt, i vilka bl. a. barnomsorgsutbildningarna förutsätts medverka. Projektsamverkan har initierats mellan forskande institutioner och institutioner med barnomsorgsutbildning. Ett sådant projekt är förlagt till den psykologiska institutionen och behandlar den s. k. samlingen i förskolan. Ett annat projekt sker i samverkan med pedagogiska institutionen och berör lokalt utvecklingsarbete inom barnomsorgen. Betydande ekonomiska resurser har avsatts bl. a. inom barnomsorgsutbildningar för forskningsanknytningsprojekt och utvecklingsarbete. Ett par projekt har behandlat fritidspedagogernas yrkesroll och verksamheten i förskolans arbetslag. Ett annat område omfattar frågor runt övergången mellan förskola och grundskola. Ett projekt under planering är den naturorienterande undervisningen i förskolan. De insatser av forskningsanknytning och begynnande forskning som initierats av barnomsorgsutbildningarna i nära samarbete med forskande institutioner är enligt vår mening ett tungt vägande argument för att fritidspedagog- och förskollärarutbildningarna skall fortleva vid . Med hänvisning till det anförda hemställer vi att avvisar regeringens förslag om nedläggning av fritidspedagog- och förskollärarlinjerna i . () () minab/gotab 1983 77209
mot · G702113 · 1983-11-15 00:00:00 — Per m. fl. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 1983/84:40) Biståndsanslagen har ökat så snabbt att SIDA och mottagarländerna inte har hunnit med att omsätta de ökade anslagen i väl planerade biståndsprojekt. Detta har i sin tur lett till dels ett stort s. k. importstöd till programländerna, dels de stora och växande reservationerna på biståndsanslagen. Även låg de utgående reservationerna på en mycket hög nivå. På det bilaterala anslaget uppgick reservationen till . Mot bakgrund av detta och med hänsyn till det stora budgetunderskottet och vår växande utlandsskuld delar vi regeringens bedömning att det är möjligt och nödvändigt att spara också på biståndsanslaget. föreslog vi i en motion till besparingar på ett sammanlagt belopp av ca 600 milj. kr. Vi framhöll att en tillfälligt avstannande ökning av biståndsanslaget kan och bör kompenseras av att biståndet görs effektivare. Biståndet bör i större utsträckning satsas så att det leder till ekonomisk tillväxt och ökad produktivitet i . Biståndet bör i högre grad utnyttja svensk kunskap. Detta kan ske genom att svenska organisationer och företag i större utsträckning engageras i verksamheten. Biståndet bör bli flexiblare och bidra till att lösa särskilt viktiga problem för världssamfundet, t. ex. miljö- och energifrågor, i stället för att vara fastlåst till vissa länder. De enskilda organisationerna utför med knappa resurser ett ofta utomordentligt utvecklingsarbete som kommer de särskilt utsatta i de fattiga länderna till godo. Stödet till dem bör öka. Förutsättningarna för ett effektivt bistånd förbättras också om vi söker samarbeta med länder som strävar efter demokratiska och marknadsekonomiska lösningar på utvecklingsproblemen. Sammanfattningsvis delar vi regeringens bedömning om nödvändigheten av besparingar också i fråga om u-hjälpen. Vi har emellertid en annan uppfattning vad gäller inriktningen av biståndspolitiken och utformningen av besparingarna. Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar att omfattningen och inriktningen av besparingsåtgärderna i fråga om biståndet måtte på sedvanligt sätt beslutas när regeringens budgetproposition föreligger. () () () (m) () () () () () BO () ()
mot · G702117 · 1983-11-15 00:00:00 — Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 1983/84:40) I proposition 1983/84:40 föreslår regeringen att antalet utbildningsplatser på tandläkarlinjen minskas med 120 platser och att minskningen i sin helhet skall ske i genom en nedläggning av den odontologiska fakulteten. Det råder enighet om att antalet utbildningsplatser på tandläkarlinjen bör minskas. Prognoserna är dock osäkra, och någon entydig uppfattning om hur stor minskningen bör vara finns inte. Den av regeringen föreslagna storleksordningen torde dock ligga relativt rätt. Enligt vår uppfattning är det dock inte lämpligt att göra minskningen genom att lägga ned utbildningen helt på en ort. Många skäl talar för att i stället fördela minskningen över flera orter. En god regional balans förutsätter att utbildningen bibehålls på fyra orter i landet. En nedläggning av fakulteten i innebär att hela ställs utan odontologisk expertis och kompetens på högsta nivå. Regeringens förslag innebär också en än starkare koncentration av utbildningsmöjligheterna inom vårdyrkena till . Enligt regeringens förslag kommer av utbildningsplatserna på tandläkarlinjen att vara förlagda dit. Det förhållandet karakteriseras av föredragande statsrådet som en god geografisk balans. Vi delar inte den uppfattningen. För att utbildningen bibehålls i talar också att tillgången på patienter är mycket god, medan flera andra orter har problem med detta. Enligt internationella bedömningar är den odontologiska fakulteten i ledande tandläkarhögskola. Den har de ojämförligt största forskningsanslagen från statliga forskningsråd och dessutom anslag från utländska forskningsråd. Fakulteten i har också den högsta examinationsfrekvensen av odontologie doktorer, 63 per . Detta kan jämföras med följande siffror: 19, 39 och 54. 1 det av regeringen framlagda förslaget har man inte gjort någon kvalitativ bedömning av de olika fakulteternas verksamhet. De ekonomiska beräkningarna är inte heller särskilt övertygande. i har beräknat att vid en total nedläggning kommer de framtida kostnaderna under för arbetslösheten att bli ca 60 milj. kr. Därtill skulle få direkta kostnader på 10-30 milj. kr. för att bygga upp en egen specialistvård. Enligt vår uppfattning talar dessa argument entydigt för att neddragningen av utbildningsplatser bör fördelas över flera orter. Vi föreslår en fördelning av minskningen med 60 platser i och 60 platser i . Enligt UHÄ:s beräkningar skulle detta medföra en besparingseffekt på 24 milj. kr. Tar man hänsyn till de kostnader för arbetslösheten vid en total nedläggning som näringslivssekretariatet räknat fram, torde den samhällsekonomiska besparingseffekten bli minst lika stor i det av oss framlagda förslaget som i regeringens. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att beslutar att avvisa regeringens förslag att lägga ned 2. att beslutar att den föreslagna minskningen av utbildningsplatser på tandläkarlinjen i stället fördelas med 60 platser i och 60 i .
mot · G702118 · 1983-11-15 00:00:00 — Motion 1983/84:118 m. fl. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 1983/84:40) I proposition 1983/84:40 föreslås vissa förändringar beträffande beräkningen av studiemedel. synpunkter och förslag på detta område utvecklas i vår partimotion 1983/84:86. I samband med förändringar i studiemedelssystemet bör också göras en översyn av de regler som reglerar det s. k. fribeloppet, dvs. det belopp studenterna får tjäna innan studiemedlen börjar trappas av. är fribeloppet av basbeloppet men gäller för kalenderhalvår, f. n. Denna senare regel innebär en rad olägenheter för studenterna. Ofta har de inte fått någon löneutbetalning före , utan hela lönen för feriearbetet kommer . Det innebär att många studenter får sina studiemedel reducerade trots att deras inkomster långt ifrån uppgår till 2 gånger kronor 10 835. Studiemedel utgår endast . Många studenter arbetar således för sin försörjning . Det är då rimligt att de skall kunna göra det utan att riskera att deras studiemedel reduceras på grund av regler som inte är ändamålsenliga. En rad överväganden måste dock göras. Å ena sidan kan det finnas anledning att ha regler som begränsar förvärvsarbete under terminstid, å andra sidan finns det studerande som kontinuerligt har praktikinslag i sin utbildning. Det finns också anledning att ifrågasätta om inkomster intjänade under de tre feriemånaderna över huvud taget skall påverka studiemedlen, som ju endast utgår för de övriga nio månaderna. Det är därför angeläget att regeringen skyndsamt ser över reglerna i studiemedelssystemet. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn av vissa regler i studiemedelssystemet. () ()
mot · G702119 · 1983-11-15 00:00:00 — och förste vice talman ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 1983/84:40) höjdes förmögenhetsskatten i alla skikten. Moderata samlingspartiet, och gick emot höjningen. föreslår regeringen i proposition 1983/84:40 ånyo en höjning av förmögenhetsskatten , och avsikten är att höjningen skall tidsbegränsas till . Förslaget innebär att skattepliktsgränsen sänks från . varjämte skatteuttaget höjs med en procentenhet i alla skikten. Det högsta uttaget, på förmögenheter över 1,8 milj. kr., blir därmed . Propositionen kommer att behandlas av när återstår av . Mätt från tidpunkten då propositionen lades blir tiden fram till ikraftträdandet knappt . Även om detta inte bokstavligt stider mot vad som i grundlagen stadgas om förbud mot retroaktiv lagstiftning, så strider det enligt vår uppfattning mot lagstiftningens anda. För en mängd förmögenhetsobjekt långt under den övre skiktgränsen 1,8 milj. kr. kommer avkastningen att bli negativ - mer än hela avkastningen går i skatt. För förmögenhetsobjekt utan kapitalvärdestegring som exempelvis banksparande eller statspapper blir förlusten efter bidrag för årets inflation på än större. En konfiskatorisk skatt av detta slag kommer att bli mycket negativ för det betydelsefulla sparandet, och moderata samlingspartiet har i en annan motion yrkat avslag på propositionen i denna del. Går förslaget om höjd förmögenhetsskatt igenom kommer många människor trots den s. k. 80-85 procentregeln att få betala av sin inkomst i skatt. Detta beror till allra största delen på att den skattskyldige, trots 80-85 procentregeln, alltid måste betala full förmögenhetsskatt på halva förmögenheten. Även här gäller att lagförslaget strider mot andan i grundlagen och dess förbud mot konfiskation utan ersättning. Även om det här rör sig om förmögna människor måste det te sig orimligt att någon enda skall behöva betala av sin inkomst i skatt. Den troliga följden blir kapitalflykt från . Det är därför angeläget att 80-85 procentregeln snabbt ses över syftande till att undvika de orättvisa och ohållbara skattekonsekvenser som här redogjorts för. I avvaktan härpå bör deklaration den bestämmelse slopas som säger att vid tillämpningen av 80-85 procentregeln likväl full förmögenhetsskatt skall betalas på halva förmögenheten. Det torde ankomma på utskottet att utforma erforderlig lagtext. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att deklaration ändra 80-85 procentregeln i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att hos regeringen begär en snabbutredning av 80-85 procentregeln i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · G702122 · 1983-11-15 00:00:00 — Motion 1983/84:122 m. fl. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 1983/84:40) I regeringens proposition 1983/84:40, den del som behandlar verksamhetsområde, upptas bl. a. som besparingsförslag ett återinförande av äktamakeprövningen. Prövningen föreslås gälla gifta och sammanboende, och reduceringen av studiemedel föreslås träda i kraft om maken/makan/sambon har en årsinkomst av . för att sedan trappas upp och helt reducera studiemedel vid en inkomst på . intensifierade den dåvarande socialdemokratiska regeringen strävandena mot jämställdhet i samhället. Genom beslutet om ny giftermålsbalk kom staten att inta en, för både kvinnor och män, neutral hållning i samlevnadsfrågor; den roll som domare, som man tidigare haft i frågor rörande äktenskapstvister/skilsmässor drog man sig ur. Hela motivationen för denna okonventionella äktenskapssyn bars upp av den ideologiska målsättningen att ingen av parterna i ett äktenskap/samboendeförhållande skulle vara socialt eller ekonomiskt beroende av den andra. Detta synsätt var en verklig grund för jämställdhet mellan könen. fick också denna formella grund sitt fäste i verkligheten. Många var de kvinnor som strömmade ut på arbetsmarknaden. De fick uppleva den frihet det innebär att ha ett eget arbete, en egen inkomst, en egen bas för sitt liv. Andra kvinnor sökte sin frihet och sitt oberoende genom utbildning. Genom en framåtsyftande utbildningspolitik med bl. a. reformen om vuxenstudiestöd som genomfördes gavs många vuxna, i huvudsak kvinnor, den möjlighet till studier de inte haft som unga bl. a. på grund av den då rådande kvinnosynen. 1980 raserades så det sista formella hindret för kvinnor och mäns lika möjligheter och rättigheter till arbete och utbildning. Den tidigare s. k. äkatamakeprövningen togs bort. Samhället accepterade nu att varje vuxen var en individ med egna behov och egen ekonomi. Vi delar den i propositionen redovisade uppfattningen att det är synnerligen angeläget med en rejäl höjning av studiemedlen. Likaså inser vi att det statsfinansiella utrymmet inte medger en uppräkning med mindre än att ekonomiskt utrymme skapas genom inkomstförstärkande eller kostnadsminskande åtgärder. Förslaget om ett återinförande av behovsprövningen i förhållande till makes/makas inkomst är emellertid, mot den inledningsvis lämnade principiella redovisningen, inte godtagbart. En alternativ finansieringsmetod, som vi föredrar och förordar, är att göra en viss höjning av det s. k. regleringstalet. I förening med den aktuella skattereformen kan detta anses skäligt. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande den s. k. äktamakeprövningen. () () () () () () () () () () ()
mot · G702124 · 1983-11-15 00:00:00 — m. fl. Garanti och försäkring som villkor för bostadslån till vissa nybyggda småhus (prop. 1983/84:41) I proposition 1983/84:41 föreslås ett garanti- och försäkringsskydd som villkor för statligt bostadslån vid nybyggnad av småhus som upplåts med ägande- eller bostadsrätt. Styckebyggda småhus som skall bebos av lånesökanden föreslås ej omfattas av skyddet. Vidare föreslås att staten blir hälftenägare i AB Bostadsgaranti, som f. n. lämnar ett garanti- och försäkringsskydd av föreslagen typ till sina delägare. Det föreslagna garanti- och försäkringsskyddet tillgodoser i allt väsentligt de krav som de moderata ledamöterna framförde i motion 1981/82:1533. Vi tillstyrker därför förslaget vad avser skyddets utformning och omfattning. Beträffande administrationen av garanti - och försäkringssystemet anser vi att statens roll bör inskränkas till att fastställa vissa lägsta krav för innehållet i garantin och försäkringen. Det skäl som anförts för ett förstatligande av det befintliga privata försäkringsbolaget på denna marknad har inte sådan saklig tyngd att det motiverar den föreslagna åtgärden. Det verkliga skälet är uppenbarligen av mer ideologisk karaktär. Socialisering av försäkringsbolag är ett välbekant socialdemokratiskt mål. Det bör noteras att den preliminära överenskommelse som träffats mellan () och staten har tillkommit genom mycket hårda påtryckningar från statens sida där det presenterade alternativet har varit ett fullständigt statligt övertagande av AB Bostadsgaranti. Enligt vår uppfattning bör privata försäkringsbolag tillåtas att verka i fri konkurrens även när det gäller denna typ av garantier och försäkringar. På en fri och kraftigt utökad marknad kommer med all sannolikhet producentmönstret att förändras. Skulle uppkomma olägenheter genom att denna marknad monopoliseras finns då möjlighet till särskild näringsrättslig reglering av detta förhållande. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att avslår proposition 1983/84:41 vad avser statens förvärv av aktier i . () () () () () () ()
mot · G702125 · 1983-11-15 00:00:00 — Garanti och försäkring som villkor för bostadslån till vissa nybyggda småhus (prop. 1983/84:41) I proposition 1983/84:41 föreslås att produktionsgaranti och försäkring införs sorn ett villkor för bostadslån till småhus som uppförs för försäljning eller som skall upplåtas med bostadsrätt. Konsumentskyddet avses i allt väsentligt bli utformat på samma sätt som produktionsgarantin och anvarsutfästelsen i Småhus 80 och motsvarande inom den kooperativa sektorn. AB Bostadsgaranti kommer därvid att få en nyckelroll när det gäller att avgöra dels vilka byggnadsföretag inom den enskilda sektorn som skall kunna erbjuda produktionsgaranti och ansvarsutfästelse, dels vilka projekt som skyddet kan omfatta. Enligt vår mening är det väsentligt att det i praktiken inte blir AB Bostadsgaranti som ensamma avgör vilka som kan komma i fråga som entreprenörer för statligt belånade småhus. Dåvarande bostadsministern gav också uttryck för en sådan uppfattning i budgetpropositionen 1981. Vi menar därför att åtgärder måste vidtas som säkerställer en verklig konkurrens när efterfrågan på produktionsgarantier och försäkringar av detta slag nu kan förväntas öka. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om konkurrens på marknaden för produktionsgarantier och försäkringar av ifrågavarande slag.