mot · G6021582 · 1983-01-24 00:00:00 — För att förvärvsfrekvenserna skulle kunna höjas till genomsnittet för riket krävs att tillförs ca 8 250 helt nya arbetstillfällen. Det är som framgår av figuren inget maximum. Många län som har en bättre arbetsmarknad ligger väsentligt över riksgenomsnittet. För att nå de län som ligger högst skulle länet behöva tillföras ca 20 000 arbetstillfällen. Det bör också noteras att gapet mellan riket och har ökat under andra . Enligt de beräkningar som gjordes på 75-års folk- och bostadsräkning, skulle länet då ha behövt ca 6 000 nya arbetstillfällen för att nå en sysselsättningsnivå som överensstämmer med genomsnittsnivån för riket. Motsvarande siffra var således 8 250. har alltså en permanent dold arbetslöshet som jämfört med riket i övrigt dessutom ökar. De redovisade uppgifterna speglar faktiska och mätbara förhållanden. Till det kommer de risker för förstärkning av problemen som på många håll i länet är uppenbara. Det går här inte uttrycka sig i exakta siffror och tidpunkter eftersom det rör sig om spekulationer om vad som kan hända framöver. Det finns emellertid en del sakförhållanden som kan läggas till grund för dessa spekulationer. Ett väsentligt sådant är länets stora beroende av basindustrier inom järn- och stål- samt pappers- och massaindustrin. Dessa näringar svarar direkt för av länets industrisysselsättning. Därtill kommer att stora delar av länets verkstadsindustri är direkt knuten till basföretagen. Det är därför knappast troligt att en nedgång av sysselsättningen inom basindustrin kan mötas av en motsvarande uppgång inom verkstadsindustrin. Det finns snarare risk för att en nedgång i basindustrin förstärks via indirekta och negativa effekter på verkstadsföretagen. Den tendensen är i varje fall nu ganska markant. Figur nr 5 visar länets beroende av basindustrierna. Det är bara ett län som har ett större andel sysselsatta inom basnäringarna än . Övriga län ligger i allmänhet väsentligt lägre. Figur nr 5. Basindustrins andel av industrisysselsättningen enligt 1980 folk- och bostadsräkning (FoB) (länen i rangordning) Aoc »nlue II o n d 11 har många relativt starka och utvecklingsbara basindustrier. Det är för länet utomordentligt väsentligt att de kan utvecklas och behålla sin konkurrenskraft framöver. Förutsättningarna för det får också bedömas vara goda. Men även med en gynnsam ekonomisk utveckling för dessa företag måste man räkna med att sysselsättningen kommer att minska. För att hålla konkurrenskraften uppe görs ständigt rationaliseringar och modernisering. Av samma skäl avvecklas äldre icke konkurrenskraftiga tillverkningsenheter. All erfarenhet visar att processen leder till lägre sysselsättning. Det kan för enskilda orter i länet ofta handla om drastiska nedskärningar. gör därför den bedömningen att sysselsättningen inom länets basindustrier även vid en gynnsam ekonomisk utveckling kommer att Omfattningen är svår att bedöma men det rör sig över en med stor sannolikhet om flera tusen arbetstillfällen. Den slutsatsen kan byggas under av olika centrala utredningar. har presenterat en regional och branschvis analys av den svenska industrins nedläggnings- och förnyelsebehov Var kommer krisen? (Sind 1982:3). ingår där i ett område som benämns och som omfattar de s. k. bergslagslänen. I rapporten framhålls att området jämfört med andra har den klart sämsta strukturen med en låg produktivitetstillväxt. Vid utgången av 70-talet tillhörde nära en femtedel av regionens industrisysselsättning förlustgivande enheter. Det innebär att nedläggningsriskerna och förnyelsebehovet är klart störst i denna del av landet. Det finns ett förnyelsebehov av 45 000-65 000 arbetstillfällen i regionen som helhet . En betydande del härav finns säkert i . Det sker en förnyelse i länets näringsliv och det bedrivs ett intensivt arbete för att utveckla nya verksamheter. Det finns också positiva möjligheter att nå resultat. På kort sikt är emellertid resultatet mätt i arbetstillfällen små. Nya företag startar i allmänhet med 1 eller ett par anställda. ökar sysselsättning med något tiotal. Det är ett viktigt och positivt arbete som måste drivas vidare med ökad intensitet. Det är emellertid helt klart att de resurser som finns för att bedriva detta arbete inte räcker för att balansera nedgången inom basnäringarna. De positiva händelserna mäts arbeten. De negativa ofta i hundratal. Om man skall göra en framtidsbedömning för industrisysselsättningen i mot den ovan angivna bakgrunden så domineras bilden av risken för negativa händelser. De positiva möjligheter som trots allt finns kommer i bakgrunden. läns stora beroende av utsatta basnäringar innebär en klar risk för att länets besvärliga arbetsmarknadssituation kommer att förvärras . Vad kan göras på kort sikt? Basindustriernas utveckling kan bara marginellt påverkas på regional nivå. Däremot kan centrala insatser för t. ex. råvaru- och kapitalförsörjningen eller för att påverka strukturförändringarna vara mycket betydelsefulla. har tidigare i olika sammanhang bl. a. i länsplanering 80 redovisat synpunkter på centrala åtgärder som kan påverka basindustriernas utveckling i en gynnsam riktning. Även om så sker kommer som framgått ovan förnyelsebehovet inom länets näringsliv att bli mycket stort . På kort sikt är det knappast möjligt att bedriva arbetet med förnyelsen så att resultaten väger upp sysselsättningsminskningen inom basindustrin. Den organisation som finns på länsplanet är inte dimensionerad för det. Det är emellertid utomordentligt viktigt att de möjligheter till utveckling av nya verksamheter som finns också tillvaratas. Brist på medel får inte lägga hinder i vägen för att regionalt genomföra de projekt som på kort sikt går att få fram. , utvecklingsfonden och länsarbetsnämnden som tillsammans svarar för det näringspolitiska arbetet på länsplanet måste ges resurser att bedriva det arbetet så effektivt som möjligt. Brist på medel utgör på ett par punkter en klar begränsning. har /83 tilldelats medel för regionalt utvecklingsarbete på 15 milj. kr. Pengarna skall användas för beslut om lokaliseringsstöd, glesbygdsstöd och regionalt projektarbete. begärde 27 miljoner för dessa uppgifter men fick alltså bara 15. Som jämförelse kan nämnas att fick 19 miljoner, 20 miljoner, 25 miljoner, 40 miljoner och 40 milj. kr. Det visar sig nu att bedömning var riktig och i underkant. in på verksamhetsåret har ungefär 10 miljoner av de 15 intecknats genom beslut om stöd eller genom inneliggande ansökningar. Om efterfrågan på medlen blir lika stor så skulle alltså ca 30 miljoner behövas. tvingas nu iaktta återhållsamhet när det gäller att stimulera nya projekt. Med hänsyn till det allvarliga sysselsättningsläget i länet är det olyckligt. hemställer därför om extra tilldelning på 10 miljoner av medel för regionalt utvecklingsarbete för att täcka behovet för lokaliseringsstöd och glesbygdsstöd /83. anser också att kommun temporärt bör inplaceras i stödområde C med hänsyn till de stora varsel som har lagts eller aviserats vid . Därtill kommer behov av specialinsatser i samarbete med utvecklingsfonden som med nuvarande resurser är svåra att finansiera. Det exakta innehållet är svårt att precisera eftersom insatser ofta görs i samarbete med kommunerna. I flera av länets hårdast drabbade kommuner pågår diskussioner som speciella projekt. Diskussioner förs med och utvecklingsfonden om uppläggning och finansiering. De resurser som finns på regional nivå medför en klar begränsning. Det är väsentligt för de fortsatta diskussionerna att veta vilka ekonomiska förutsättningar man har att klara projekten. Ett tillskott på 5 milj. kr. under innevarande år är nödvändigt. Utvecklingsfonden har också i olika sammanhang fört fram förslag om medel till kompletterande riskkapital. Sådana medel har tidigar utgått bl. a. till utvecklingsfonden i och där visat sig vara ett verkningsfullt instrument. Utvecklingsfonden vill avdela en kvalificerad person vars uppgift är att söka fram 10 utvecklingsbara projekt bland de medelstora företagen i länet. Till projektet skall finnas möjligheter att tillföra riskkapital för utveckling av produkter, marknader, lageruppbyggnad m. m. Villkoren för insatserna måste kunna anpassas så att stödet verkligen gör nytta i det enskilda fallet. Det gemensamma skall dock vara att fonden och företaget skall dela på riskerna och givetvis också på de vinster som sedan uppstår i projektet. Behovet av riskkapital kan uppskattas till 5 miljoner dvs. 25 milj. kr. behövs 5 miljoner för att dra i gång projektet. Samtliga Norrlands- och skogslän har fått speciella medel för uppbyggnad av regionala utvecklingsbolag. I pågår undersökningar om förutsättningar för etablering av utvecklingsbolag. förutsätter att staten är beredd att medverka även här på de sätt som skett i andra län. På kort sikt är det också väsentligt att ett antal ärenden av betydelse för den regionala utvecklingen i länet som ligger hos regeringen får en positiv behandling. Det gäller ansökningar om lokaliseringsstöd till i , , för att exploatera en gruvfyndighet i Enåsen, , till samt till aktuella etableringar i nedlagda sulfitfabrik. Till de ovan nämnda ärendena skall läggas ett antal projekt som beräknas föras fram till regeringen. I kommun görs ansträngningar för att klara fortsatt drift vid Ångtekniska anläggningar i . Kommunen är också engagerad i ett större projekt för utveckling av . I båda dessa fall kommer det säkert att bli aktuellt med diskussioner om statligt stöd i någon form. I i pågår genom nämndens för statens gruvegendom undersökningar av en mineralfyndighet som har varit mycket lovande. Även här gäller att ett statligt engagemang kan bli aktuellt. Statens andel av sysselsättningen i är låg eller av den totala sysselsättningen. Det är angeläget att staten i egenskap av arbetsgivare tar ett ökat ansvar för sysselsättningen i . Det nya bör därför lokaliseras till . Beslut i detta ärende har fattats av styrelsen. I beslutet deltog landshövding jämte ledamöterna . I den slutliga handläggningen deltog även länsråd A Tollstorp och planeringsdirektör , föredragande.