ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G702209 · 1983-11-24 00:00:00 — Motion 1983/84:209 m. fl. Löntagarfonder (prop. 1983/84:50) Regeringens förslag om löntagarfonder innebär att fem fonder inrättas med löntagarmajoritet i styrelserna. Finansieringen skall ske dels genom höjning av ATP-avgiften med 0,20,, dels genom vinstskatt utgörande på det reala vinstbelopp som överstiger antingen . eller av företagets lönesumma. Fonderna införs och skall tillföras medel fram . I propositionen antas att fonderna kommer att tillföras ca . De finansiella effekter som negativt drabbat kommuner och län om fonderna t. ex. varit införda uppskattas till ca i höjda ATP-avgifter beräknade efter . De ökade ATP-avgifterna som kan antas ha utgått i lön och därmed beskattats skulle ha inneburit ca 420 milj. kr. i uteblivna landstings- och kommunalskatter. Genomförda databearbetningar på SCB visar att förslaget till vinstdelning skulle ha tillfört fonderna ca i vinstavgift . Om löntagarfonder varit införda så skulle det för del ha inneburit att kommuner, landsting och företag fått betala in ca 49 milj. kr. i ATP-avgifter till fonderna. Därtill kommer ca 14 milj. kr. i minskade skatteintäkter för landsting och kommuner. Därutöver skulle 18 företag i länet drabbats av vinstdelningen med åtföljande minskade skatteintäkter på 3,9 milj. kr. Fördelning av effekterna framgår av följande tabeller: Minskade skatteintäkter för kommunen p. g. a. ökade ATP-inbetalningar (ATP-avgift total x skattesats) fonderna Totalt tkr. Totalt antal företag i indelningen Nominellt resultat för vinstdelning som drabbas av vinstdelningen Antal anställda i delningsföretagen Minskade skatteintäkter av vinstdelningen För glesbygdskommuner kommer löntagarfondernas införande att innebära kostnader på ofta över 6 milj. kr. Under t. ex. en tioårsperiod blir det stor åderlåtning av resurser. Fonderna skall sedan i sin tur placera sitt kapital med god förräntning på börsen. Det betyder att glesbygdskommuner knappast kommer att få någonting tillbaka av det kapital som därifrån inlevererats till fonderna. Detta kommer att driva fram centralisering av företag och resurser. Det finns således inte heller några regionalpolitiska skäl att införa kollektiva löntagarfonder. Beträffande övriga skäl mot införande av löntagarfonder vill vi hänvisa till partimotion i ärendet. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar avslå proposition 1983/84:50 angående löntagarfonder. () ()
mot · G702210 · 1983-11-24 00:00:00 — och (prop. 1983/84:50) I proposition 1983/84:50 lägger regeringen grunden till en ny ekonomisk politik. Genom lagstiftning vill man införa kollektiva löntagarfonder. De grundläggande ideologiska skiljelinjerna mellan och socialdemokraterna redovisas i partimotion. För kommer införande av de föreslagna fonderna att bli en belastning. Konsekvenserna för medborgare, företag, kommuner och landsting redovisas i det följande. Löntagarna skall visa återhållsamhet med lönekrav. I gengäld går del av företagens vinster in i fondsystemet. Följden blir minskade kommunala skatteintäkter som i en knapp ekonomisk situation kan tvinga kommuner och landsting till nedskärningar i service eller till ökade skatter. Länets mindre företag och egenföretagare kommer inte att få någon nytta av löntagarfonderna. Däremot blir det en ekonomisk belastning genom ATP-avgiften även från denna företagskategori. Genom vinstdelningen undandras beskattningsbar bolagsskatt. För läns del uppgår detta belopp (1982) till 25 milj. kr., vilket betyder minskade skatteintäkter för kommunerna med 7,5 milj. kr. Den finansiella effekten för kommunerna i länsdelen efter höjd ATPavgift blir enligt följande: 1 tabellen redovisas de ATP-avgifter som på grund av fondsystemet skall betalas in av lönesumman till anställda och egenföretagare med utgångspunkt penningvärde. I tabellen redovisas också minskningen av kommunala skatteintäkter på grund av ökade ATP-inbetalningar. Minskade skatteintäkter till kommunerna Effekten för landsting och kommuner blir en förlust om . I detta läge skulle kommunerna vara tvungna att antingen höja utdebiteringen eller minska den kommunala servicen. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår proposition 1983/84:50. () ()
mot · G702211 · 1983-11-24 00:00:00 — Motion 1983/84:211 Löntagarfonder (prop. 1983/84:50) I proposition 1983/84:50 framlägger regeringen förslag om införande av ett system med löntagarfonder med verkan fr. o. m. . Förslaget innebär stora principiella förändringar av nuvarande ekonomiska system. De principiella aspekterna kommer att behandlas i partimotion och skall därför inte närmare utvecklas här. Det finns däremot anledning att exemplifiera det tilltänkta fondsystemets skattemässiga verkningar för kommunerna i . Löntagarfonderna skall som bekant finansieras dels genom en höjning av ATP-avgiften med 0,20,av den samlade lönesumman inkluderande såväl anställda som egenföretagare, dels genom en vinstdelningsavgift från företagen. har utarbetat en sammanställning över de troliga effekterna för bl. Därvid har framkommit att om löntagarfonderna varit genomförda skulle enligt detta års samlade löneunderlag ha inlevererats över 10 milj. kr. i ATP-avgifter från länet till löntagarfonderna även vid ett så begränsat uttag som . Eftersom den höjda ATP-avgiften är avsedd att tas från det disponibla löneutrymmet undandras härigenom ansenliga belopp från beskattning. Om länsmedborgarna däremot finge behålla löneutrymmet ograverat skulle inkomsten i fråga ha gett skatteintäkter för kommuner och landsting med flera milj. kr. Till detta skall läggas de skattemässiga konsekvenserna av löntagarfondernas vinstdelningssystem. Även här gäller att de pengar som företagen skall inleverera till löntagarfonderna undandras från beskattning. Det handlar om en vinstdelningsavgift på nästan 10 milj. kr., vilket innebär minskade skatteintäker för kommuner och landsting på ca 3 milj. kr. I vinstdelningsberäkningen har endast upptagits företag med fler än 50 anställda. Det bör vidare påpekas att beräkningen heller inte omfattar de finansiella företagen; även dessa berörs av vinstdelningsbestämmelserna. Det innebär att länets bankföretag, försäkringsföretag och ekonomiska föreningar inte redovisas i den aktuella statistiken. Vinstdelningseffekten för länet blir därmed större än 10 milj. kr. och skattebortfallet för landsting och kommuner mer än 3 milj. kr. Vid en beräkning med ett avgiftsuttag av som förslaget innebär, och där är man säkert , blir beloppen som dras från länet helt annorlunda. Det kommer då att handla om ca 40 milj. kr. som försvinner från . Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar avslå proposition 1983/84:50.
mot · G702212 · 1983-11-24 00:00:00 — m. fl. Löntagarfonder (prop. 1983/84:50) är ett utpräglat småföretagarlän. De små och medelstora företagen uppvisar särskilda fördelar. Till dessa hör uppfinningsrikedom och förmåga att skapa nya produkter. Detta ger en smidig marknadsanpassning. De har också större möjligheter att ställa om produktionen, vilket gör att de är mindre sårbara vid konjunkturnedgångar och strukturförändringar. Tack vare detta väl differentierade näringsliv har arbetslösheten i , i jämförelse med flertalet län, legat lägre. Ett införande av kollektiva löntagarfonder skulle verka negativt för . Fler jobb kan bara skapas om man tar till vara den enskilda individens engagemang och intresse. Löntagarfonder utgör ett av de mest allvarliga hoten mot detta och därmed mot jobben. Regeringens förslag om löntagarfonder innebär att de lönsamma företagen får försämrade möjligheter eftersom de tvingas att inbetala stora summor pengar till de kollektiva fonderna. Företagens möjligheter att nyanställa personal och satsa på utvecklingsprojekt minskar i och med införandet av kollektiva löntagarfonder. Även länets alla egenföretagare kommer att drabbas av ökade ATP-kostnader. Ett införande av fonder innebär också en försämrad ekonomi för kommuner och landsting. De minskade skatteintäkterna för kommunerna i länet på grund av ökade ATP-inbetalningar utgör ca 15 milj. kr. Detta innebär att kommunernas möjligheter att nyanställa personal för angelägna behov minskar. För en positiv utveckling av erfordras inga kollektiva löntagarfonder. 1 stället föreligger stor risk att utvecklingen går i motsatt riktning om fonderna införs. slår vakt om nuvarande blandekonomi och accepterar inte förändringar som leder till införandet av ett nytt ekonomiskt system. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar avslå proposition 1983/84:50. () ()
mot · G702215 · 1983-11-23 00:00:00 — 1983/84 215-222 och (prop. 1983/84:50) Proposition 1983/84:50 angående införande av ett system med löntagarfonder är helt väsenskild från den småföretagaranda som har varit och är grundläggande för den industriella utvecklingen i . tar i en partimotion upp de principiella aspekterna på förändringar i nuvarande ekonomiska system som ett införande av löntagarfonder skulle medföra. Vi vill i denna motion peka på de ekonomiska konsekvenserna förslaget kommer att innebära för . Genom att företagen har att betala 0,2 av den samlade lönesumma i höjda ATP-avgifter kommer länets företag av olika slag att få betala betydande summor till fonderna utan att några pengar kanaliseras tillbaka till företagen från fonderna. Kommuner och landsting kommer, genom ATP-avgifterna med 0,2 av lönesumman, att drabbas inte enbart av dessa avgifter utan även av minskade skatteintäkter. I bifogade sammanställning, utarbetad av anges de sannolika effekterna för . Som framgår av tabellen (bilaga) är det betydande summor som länet har att lämna ifrån sig om löntagarfondsförslaget kommer att genomföras. Förslaget står i bjärt kontrast till den Kronobergska småföretagarandan. Som representanter i för detta län kan vi inte medverka till förslagets genomförande. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår regeringens proposition 1983/84:50 angående införande av ett system med löntagarfonder. () () 1 1983/84. Totalt 1 000-tal kr. övriga anställda och egenföretagare Minskade skatteintäkter för kommunen på grund av ökade ATP-inbetalningar (ATP-avgift totalt x skattesats på .)
mot · G702216 · 1983-11-24 00:00:00 — Löntagarfonder (prop. 1983/84:50) 1 proposition 1983/84:50 framlägger regeringen förslag om införande av ett system med löntagarfonder med verkan fr. o. m. . Detta förslag innebär naturligt nog stora principiella förändringar av nuvarande ekonomiska system. I partimotion behandlas de principiella aspekterna på denna förändring, och de utvecklas därför inte närmare här. Det finns emellertid anledning att se närmare på hur systemet skulle fungera på regional och lokal nivå, i detta fall för . Finansieringen av löntagarfonderna skall enligt förslaget ske dels genom en höjning av ATP-avgiften med 0,20,av den samlade lönesumman för både anställda och egenföretagare, dels genom en vinstdelningsavgift från företagen. har utarbetat en sammanställning av de troliga effekterna på olika län, byggd på siffror . Av bifogade tabeller (bilaga 1 och 2) framgår hur detta skulle drabba , genom ATP-avgifter, vinstdelning och skattekonsekvenser. har räknat ut att införande av vinstdelning och höjd ATPavgift (0,) skulle innebära /anställd och år. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår proposition 1983/84:50. Totalt 1 000-tal kr. övriga anställda och egenföretagare Minskade skatteintäkter för kommune på grund av ökade ATP-inbetalningar (ATP-avgift totalt x skattesats på .) Totalt antal företag i indelningen Nominellt resultat för vinstdelning som drabbas av vinstdelningen Antal anställda i delningsföretagen Minskade skatteintäkter av vinstdelningen 1 Siffrorna är avrundade varför totalen kan visa en viss differens. 2 Resultat före dispositioner.
mot · G702217 · 1983-11-24 00:00:00 — m. fl. Löntagarfonder (prop. 1983/84:50) Den mest centrala politiska uppgiften är att skapa förutsättningar för arbete åt alla människor. Vi måste ta till vara människors kunnande och engagemang liksom att utnyttja kapital och resurser på bästa sätt. Ett väl fungerande och effektivt näringsliv är avgörande för en god arbetsmarknad. All erfarenhet visar att nya arbetstillfällen i stor utsträckning kommer till stånd i små och medelstora företag. Dessa måste därför ges goda betingelser. Regeringens förslag till löntagarfonder utgör ett allvarligt hot mot de många mindre företag som finns i . I Fondsverige kommer dessa företag att tillsammans med kommuner, organisationer, religiösa samfund och andra arbetsgivare få underkasta sig fondernas tvångssparande utan att få något särskilt igen. Om löntagarfonder varit genomförda 1982 skulle det för inneburit följande: Höjda ATP-avgifter som skall inlevereras utgör närmare 45 milj. kr. Vinstdelningsavgiften belöper sig på ca 5 milj. kr. Förlorade skatteintäkter på grund av ATP-avgiften 13,5 milj. kr. och på grund av vinstdelning 1,5 milj. kr. Sammantaget kommer närmare en halv miljard i fast penningvärde att försvinna från länet som angetts för fondernas uppbyggnad. Eftersom har mycket få börsnoterade företag och andelen kooperativa företag är relativt stor, kommer löntagarfondernas pengar inte att satsas på länets näringsliv. I stället för ett fortsatt dynamiskt näringsliv med dominans av mindre företag kommer löntagarfondsförslaget för att innebära en åderlåtning av kapital som hämmar en positiv utveckling. Nödvändiga riskvilliga satsningar uteblir, och därigenom kommer inga nya arbetstillfällen. Med hänvisning till det ovan anförda och till partimotion om löntagarfonder hemställs att beslutar avslå proposition 1983/84:50 angående löntagarfonder. () ()
mot · G702218 · 1983-11-24 00:00:00 — m. fl. Löntagarfonder (prop. 1983/84:50) Historien om industrialisering är i hög grad också historien om våra småföretagare. Under några generationer har hundratusentals företag startats inom handel, industri och hantverk. Flertalet har svarat för försörjning av företagaren och ett fåtal anställda och därvid fört yrkeskunnandet vidare till nya generationer. Många har gett arbete och trygghet till ett stort antal anställda i hembygden. Andra åter har växt upp till storföretag. Två tredjedelar av dagens börsföretag har en gång startat som småföretag. En förutsättning för denna utveckling har varit att till allra största delen använt sig av det marknadsekonomiska systemet. Företag har fått startas fritt och konsumenterna har genom sina inköp i princip beslutat om vilka företag som skall leva vidare. Detta system har lett till att vi här i landet har en av världens högsta levnadsstandarder. För de mindre företagen är det av avgörande betydelse att upphandlande företag och institutioner inte använder sig av andra måttstockar än pris och kvalitet. Genom en ökande egenregi och genom de statliga affärsdrivande verkens expansion på traditionella småföretagsområden har emellertid marknaden krympt för företag som arbetar utan offentliga subventioner och andra offentliga konkurrensfördelar. I regeringens proposition 1983/84:50 föreslås inrättandet av kollektiva löntagarfonder. Fonderna skall byggas upp med höjd löneskatt och en skatt på vinst. 1 första hand är det meningen att fonderna skall få tillförsel av kapital till 1990. Sammantaget beräknas fonderna ha ett kapital av ca , medel som främst skall placeras i börsnoterade aktier. 1 ledningen för de fem löntagarfonderna skall stå en styrelse med nio personer varav en majoritet skall representera löntagarna, dvs. utses av de stora fackliga organisationerna. Att på detta sätt koncentrera delar av makten i de större företagen till företrädare för de fackliga organisationerna hotar att allvarligt rubba de mindre företagens möjligheter att konkurrera samt riskerar på ett allvarligt sätt att avsevärt försvåra nyetableringen av småföretag. Det finns uppenbara risker att de nya kapitalägarna (löntagarfonderna) blandar in rent fackliga krav i beslutsprocessen vilket drabbar småföretagen. kräver elva av etableringskontroll. finns exempel på hur facket använder sin makt till att utestänga enmansföretag från arbete bara av den anledningen att de saknar anställda. också exempel på hur småföretag utan anställda sätts i blockad bara därför att de inte skriver kollektivavtal med villkor som måste betraktas som oskäliga. Den enda garanten för att småföretagen skall kunna konkurrera på likvärdiga villkor är att marknaden är fri. finns ett antal offentliga konkurrenshinder som försvårar småföretagens villkor. Med den inställning till fri företagsamhet som visats från stora delar av den fackliga rörelsen finns det all anledning att tro att kollektiva löntagarfonder kommer att förstärka dessa konkurrenshinder. a. därför säger vi nej till kollektiva löntagarfonder. Med stöd av det ovan anförda hemställs att avslår regeringens proposition 1983/84:50. () () () () () ()
mot · G702221 · 1983-11-23 00:00:00 — och (prop. 1983/84:50) 1 proposition 1983/84:50 föreslår socialdemokraterna införande av löntagarfonder. yrkar i partimotion avslag på förslaget, efter att på punkt för punkt ha visat att förslaget inte uppfyller de av socialdemokraterna förutskickade målen. 1 län kommer löntagarfonder dessutom att få rent negativa ekonomiska konsekvenser för länets kommuner. Detta faktum minskar givetvis kommunernas möjligheter att göra aktiva insatser för att skapa sysselsättning. Nedan redovisas kommunvis de ungefärliga intäktsminskningarna på grund av höjningen av löneskatten, samt totaleffekten för länet inkl. beräknad vinstdelningsavgift. Örebrolän 14 000 000 Vinstdelningsavgift 11 000 000 Totaleffekt för län 25 000 000 Dessa ovan redovisade intäktsminskningar för läns kommuner blir ett faktum utan att någon annan i resp. kommun generellt sett får motsvarande större ekonomiska möjligheter att t. ex. göra sysselsättningsfrämjande åtgärder. Tvärtom är förhållandena sådana i många av kommunerna att det praktiskt taget helt saknas företag som uppfyller kraven för att få del av det riskvilliga kapitalet, eftersom förutsättningar för realavkastning är obefintliga . Med hänvisning till vad som ovan anförts yrkar vi att avslår regeringens förslag beträffande införandet av löntagarfonder. () ()
mot · G702222 · 1983-11-24 00:00:00 — m. fl. Löntagarfonder (prop. 1983/84:50) Förslaget om löntagarfonder medför mycket negativa konsekvenser för kommunernas och landstingens ekonomi. Kommuner och landsting skall på samma sätt som näringslivet betala den höjda arbetsgivaravgiften för sina egna anställda. De drabbas dessutom av ett bortfall i skatteunderlaget genom att avgiftshöjningarna räknas bort vid löneförhandlingarna. Vinstdelningssystemet kommer också att innebära ett skattebortfall för kommunerna. har med utgångspunkt i de förhållanden som rådde 1982 räknat fram att kommuner och landsting skulle tvingas höja skatten för att klara fondernas effekt på den kommunala ekonomin. Förslaget om löntagarfonder kommer också att ha omfattande skattemässiga verkningar för kommunerna i de båda . Med beräkningar grundade förhållanden kommer att från inbetalas ca 2 500 milj. kr. och från län ca 425 milj. kr. i ökad ATP-avgift och i vinstandelsavgifter. Av dessa belopp kommer kommunerna och landstingen i resp. län att i egenskap av arbetsgivare få betala ca 230 milj. kr. gällande och ca 70 milj. kr. Kommunerna och de båda landstingen kommer dessutom att som en följd av minskat skatteunderlag orsakat av höjd ATP-avgift och vinstdelning få sina skatteintäkter minskade med ca 760 milj. kr. inom och ca 130 milj. kr. Kommuner och näringsliv i kommer alltså att drabbas hårt av de avgifter som löntagarfondsförslaget innebär. I stället för löntagarfonder som missgynnar ekonomi och sysselsättning behöver en företagsvänligare näringspolitik som underlättar utvecklingen av den fria företagsamheten. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår proposition 1983/84:50. () () () () ()
mot · G702225 · 1983-11-24 00:00:00 — 1983/84 225-232 m. fl. Vissa högskoleorganisatoriska frågor (prop. 1983/84:52) Det bidde en tumme, så kan man karaktärisera propositionen. Med flygande fanor och klingande spel tog man i departementspromemorian fram förslag om att ge allmänintressena, dvs. politikerna, majoritet i högskolestyrelserna som regionstyrelserna skulle bevaras. De förslagen underkändes naturligtvis i så gott som samtliga remissinstanser. Det är endast socialdemokratiska företrädare i olika remissorgan som försvarar förslagen om ökat politikerinflytande. Det är helt klart att det behövs radikala förändringar när det gäller den institutionella organisationen. Regionstyrelserna bör avvecklas och ersättas av samrådsorgan. Det har tidigare krävt motionsvägen och vi upprepar här detta krav. Regionstyrelserna är onödiga mellanled mellan högskolorna och den centrala nivån. delar den uppfattning man bl. a. framfört från i , i , och högskolan i att nuvarande ordning, där fakultetsnämnderna avger anslagsframställning direkt till UHÄ, bör bibehållas. När det gäller propositionens mindre ändringsförslag har följande synpunkter. Vi instämmer i förslaget att ge högskolestyrelserna frihet att välja mellan olika alternativ i fråga om planerings- och ledningsorgan. Det föreslås i propositionen att regeringen skall utse allmänföreträdarna i högskolestyrelserna. Det finns principiella skäl för det förslaget. Det bör markeras att universiteten och högskolorna är riksinstitutioner och inte utbildningsanstalter enbart för den omgivande kommunen eller regionen. har inga invändningar mot att förvaltningscheferna i fortsättningen inte kommer att tillhöra högskolestyrelserna. Rent principiellt finns det skäl som talar för att chefstjänstemannen inte är ledamot i styrelsen. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs 1. att beslutar avveckla regionstyrelserna, 2. att beslutar avslå regeringens förslag om ändrad anslagsframställning för forskning och forskarutbildning. () () 1 1983/84.
mot · G702226 · 1983-11-24 00:00:00 — m. fl. Ändringar i taxeringsförfarandet m. m. 1983/84:58) I propositionen föreslås bl. a. ändring av bestämmelser hur ränta skall fastställas när skattskyldig får tillbaka inbetalad skatt eller har att betala sedan debitering av slutlig eller tillkommande skatt avslutats. Vid återbetalning finns dels ö-skatteränta som utgår vid återbetalning av överskjutande preliminär skatt, dels restitutionsränta som gäller övriga fall av återbetalning. Dessa räntesatser fastställs av RSV med utgångspunkt från den högsta inlåningsräntan i bank. Med tanke på de svårigheter som råder att avgöra den högsta inlåningsräntan föreslås i propositionen att räntan vid återbetalning av skatt skall vara diskontot vid utgången av december det år då RSV enligt nuvarande lagstiftning fastställer räntesatsen. Genom förslaget skulle räntan bli ca. lägre varigenom staten skulle tjäna 60 milj. kr. Dessutom skulle inte behöva utfärda sina årliga anvisningar. Vi tillstyrker förslaget. De räntor som den skattskyldige har att betala vid påförd skatt efter det att debitering för slutlig (tillkommande) skatt skett kallas respitränta. En annan ränta som den skattskyldige kan komma att påföras är anståndsränta. Denna ränta utgår när beviljat anstånd sedan skattskyldig anfört besvär över sin taxering. Enligt nuvarande bestämmelser utgår dessa räntor enligt samma beräkning som gäller för ö-skatteränta. I propositionen föreslås nu att respit- och anståndsräntan sätts till diskontot plus . Härigenom skulle statsverket tillföras ränteintäkter på ytterligare 25 30 milj. kr. och motivet förutom statsfmansiella skäl är att skillnaden mellan in- och utlåningsräntorna i bank är . Enligt vår uppfattning måste det betraktas som obilligt att man nu frångår gällande bestämmelser och belastar dem som har att betala ränta till staten utan att motsvarande ändring görs till förmån för dem som erhåller ö-ränta. Med stöd av vad som ovan framförts hemställs att avslår regeringens proposition 1983/84:58 när det gäller en höjning av respit- och anståndsräntan . () () () () () BO () () () 2 1983/84.