mot · G6022185 · 1983-01-25 00:00:00 — och av vissa kommunikationer En viktig utgångspunkt för trafikpolitiken är avvägningen och samspelet mellan samhällsekonomi och företagsekonomi inom trafikpolitiken och inom olika grenar av den. finns konflikter mellan olika trafikgrenar. Sjöfarten och flyget hävdar att järnvägen subventioneras. hävdar i sin tur att vägtrafiken gynnas, medan andra åter anser att landsvägstrafiken är utsatt för en överbeskattning. Det är viktigt att trafikpolitiska utredningens arbete kan följas upp med en vidare översyn av de olika trafikslagens samhällsekonomiska kostnader och betalningsansvar. Däri ligger också den grad av marknadsekonomi som skall kunna råda och avvägning mot den allmänna nytta de olika trafikinsatserna står för. Väginvesteringar har ett långsiktigt bestående värde för samhället och kräver ringa import. Det har betydelse för att öka aktiviteten inom samhällsekonomin och bidrar till en trafik med färre olyckor och en ökad transportkapacitet. Brobyggen som ersätter färjetrafik kan snabbt betala sig till följd av uteblivna driftskostnader. har visat att den genomsnittliga återbetalningstiden för en broinvestering är så kort som . Brobyggen är personalintensiva och ger därför lokalt goda sysselsättningstillskott. De kan tjäna som referensobjekt för entreprenörer. Broar ger bättre framkomlighet och därmed bättre transportekonomi än färjor. Socialdemokraterna fortsätter nu på den väg som mittenregeringen slog in på med ett realt ökat påslag till drift av statliga vägar. Det är viktigt att nedlagt kapital i vägväsendet inte förstörs. Vägar som inte underhålls blir sönderkörda. Det minskar bärighet och framkomlighet, sliter hårt på fordonsparken och kan förorsaka eller bidra till uppkomsten av trafikolyckor. Särskilt besvärande är hjulspår i asfaltvägar. måste därför kunna disponera underhållsresurserna så, att tilläggsasfaltering i tillräcklig utsträckning kan förekomma. Till vägbyggande där regeringen föreslår i stort oförändrade belopp skall läggas de medel som bl. a. mittenregeringen avsysselsättningsfrämjande skäl anslog till väginvesteringar. Dessa projekt kommer att påbörjas eller bedrivas och färdigställas under kommande budgetår. 1 1982/83. Vi anser att det finns väginvesteringar som har en stor samhällsekonomisk lönsamhet. Flera väginvesteringar kan också tjäna som goda referensobjekt för entreprenörerna på den internationella vägbyggnadsmarknaden. Vi vill i det sammanhanget aktualisera en utbyggnad av från till norska gränsen till en sammanhängande motorväg. E 6 har genom på sträckan och genom en mycket låg standard. norr om upphör en motorvägssträcka sorni stort sträcker sig från strax norr om . Konkreta planer finns för att fortsätta utbyggnaden fram till den motortrafikled som slutar mellan och och utgör en förlängning av en av de få sammanhängande längre motorvägssträckorna i landet, från strax söder om til norr om . 1 en första etapp i detta utbyggnadsprogram bör återstående projekt i genomföras, och därefter delen genom . I viss utsträckning bör arbetsmarknadsmedel kunna påräknas för projektets genomförande. En motorväg på den sträckan , som haren så låg standard att en bitvis är hastighetsbegränsad ., kostar ca 300 milj. kr. och ger direkt sysselsättning med ca 400 årsverken. Förbifartsleder kring tätorter har stor betydelse för såväl framkomlighet och trafiksäkerhet som miljöaspekter för de kringboende. Kravet på förbifartslederna bör därför särskilt beaktas. Trafiksäkerheten på en nybyggd förbifart har av beräknats till 2-3 gånger bättre än på befintlig genomfart. Den inriktning som under mittenregeringen gavs för användning av medel anvisade av sysselsättningspolitiska skäl till vägbyggande med flertal förbifarter kring större tätorter bör fortsätta. måste SJ uppnå kostnadstäckning och uppnå uppställda förräntningskrav på affärsbanenätet. Härtill erfordras förändringar av SJ, särskilt vad gäller offensiva satsningar på investeringar i vagnparken och en ytterligare utmejslad marknadsprofil. Lågprissatsningar har ökat resandeantalet . Serviceinriktningen bör understrykas för SJ :s verksamhet. SJ:s svårigheter kan förklaras mot bakgrund av de otillräckliga investeringsanslag som fördelades . Inslag i den offensiva satsning som sedermera gjorts, och som det nu finns förutsättningar att fortsätta med, möjliggjordes genom folkpartiregeringens trafikpolitiska proposition. Satsningen på SJ utgår från att järnvägen kommer att svara för ett större trafikarbete. En fortsatt utveckling av snabbtåg bör ske. Konkurrenskraft och serviceinriktning måste planeras med sikte på järnvägens trafikmiljö under återstående del av och . Snabbtågen och standardförbättringar på riksnätet ger här möjlighet till att erbjuda konkurrenskraftiga Snabbtågssatsningen är exempel också på utveckling av ny teknik där importandelen är liten. Tillverkning liksom banarbeten och drift sprids över landet. Behov finns att öka kapaciteten på vissa bansträckor och förbättra banstandarden på Norrlandslinjerna. Särskilt på sträckan , som senare skall trafikeras med snabbtåg, bör insatser göras. En utbyggnad kommer att ske av den regionala trafiken genom bl. a. länstrafikbolagen. Det är viktigt att också järnvägstrafik kan ingå. Därmed ökar behovet av rälsbussar. En helsvensk motorvagn för lokal och regional trafik bör anskaffas. För att förbättra trafikstandarden och öka attraktionskraften på lokala och regionala banor med sämre passagerarbeläggning är det viktigt med ytterligare samordning i tidtabellshänseende mellan fjärr- och lokaltrafik. Detta gäller även mellan SJ:s lokala och regionala busstrafik och järnvägstrafiken på de längre sträckorna. Behovet av ytterligare spårområden runt är akut. För att trafiken skall kunna fungera också i landet i övrigt är det viktigt att anslutningarna ut och in från inte hindras. Mittenregeringen tog därför initiativ till anläggande av ytterligare dubbelspår söderut från . Arbetet bör följas upp vidare av den socialdemokratiska regeringen. De nya flygplanstyper som utvecklas och tillverkas med kapacitet för 30-40 passagerre är särskilt användbara i på många sträckor med krav på flygförbindelser men med måttliga passagerarvolymer. En sådan flygplanstyp, SF-340, tillverkas nu också i . Dessa plantyper är mer tystgående, miljövänliga och bränslesnåla än hittillsvarande plantyper för inrikesflyget, i första hand typ F-28. Den industripolitiska betydelsen av tillverkning och hemmamarknad för typ SF-340 måste beaktas. Plantypen utgör också ett bidrag till en omläggning från militär till civil inriktning av flygplanstillverkningen i landet med bibehållen hög teknologisk standard. Användningen av plantypen är särskilt konkurrenskraftig på sträckor där betydelsen av närhet till flygplatsen är stor. bör därför t. v. behållas som flygplats för de mindre, tystare plantyperna för inrikestrafiken. Det är viktigt att inom bibehålla en alternativ flygplats. Förutsättningar att använda den nya plantypen på mindre flygplatser bör förbättras. Utbyggnadsplaner och planer för förlängning av banorna som framför allt trafikeras av de små plantyperna Twin bör beaktas. Här kan nämnas , , och som exempel. Den satsning i större skala på nya telesystem typ som inleddes under de icke socialistiska regeringarna bör fortsätta. har studerat ett projekt som innebär byggande av kabel-TV-nät för alla orter med mer än 4 000 invånare. Det skulle täcka mer än två tredjedelar av alla landets hushåll och möjliggöra billig mottagning av fler TV-program. Projektet är lönsamt och kan finansieras på vanliga kommersiella grunder. Projektet förutsätter fiberoptik som teknisk tillämpning. Denna teknik kommer att vara ett av de mest dynamiska områdena inom telekommunikationsindustrin . Detta projekt kan ge ett svenskt kunnande, som blir av stort intresse på växande exportmarknader. Staten bör skapa förutsättningar för att projektet skall kunna genomföras. Vi menar att bör vidta förberedelser för att möjliggöra en utbyggnad av kabel-TV-nät. Förberedelserna bör inriktas på en utbyggnad med början 1985. bör bedriva kabelTV-verksamhet enligt affärsmässiga principer. En kraftig satsning på utveckling av fiberoptik bör ske i samarbete med aktuell svensk industri. Ett projekt ger ca 10 000 årsverken bara inom . Projektet är kommersiellt lönsamt och bör inte belasta statsbudgeten. Projektet bör utformas så att konkurrens mellan och andra företag kan bli en realitet. kan inte på egen hand genomföra nordiska samarbetsprojekt, men vi kan initiera och föreslå offensiva vägar. Så bör ske med Nordsat/ . Systemet kan bygga på den satellitkonstruktion som utvecklas i det tele-X-satellitprojekt som mittenregeringen gav startsignalen till. Projektet kan ge svensk industri erfarenheter och kunnande vad det gäller rymd- och marksystem, som är av värde för företagens möjligheter att hävda sig i internationell konkurrens på den snabbt växande marknad som rymdtekniken utgör. säljer teletekniska företag och flygmotorfabriker till den internationella rymdmarknaden. Den ytterligare snabba teknikutveckling som sker, kan tas till vara genom en utveckling av tele-X-projektet. Förslag angående inrättande av transportforskningcentrum och lokalisering av ett särskilt utbildningcentrum för sjöfart, redovisas i särskilda motioner. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi 1. att hos regeringen hemställer om en vidare översyn av de olika trafikslagens samhällsekonomiska kostnader och betalningsansvar, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i fråga om brobyggen, 3. att hos regeringen hemställer om en snar utbyggnad av till motorvägsstandard i enlighet med vad som anförts, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts beträffande kringfartsleder, 5. att som sin mening ger regeringen til känna vad som anförts om en förstärkt satsning på SJ, särskilt med avseende på snabbtåg, ny helsvensk rälsbuss, samordning av tidtabeller i lokal- och fjärrtrafik, förbättring av banstandarden och utbyggnad av extra dubbelspår söder om , 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i fråga om inrikesflygets utveckling och lokalisering i vissa avseenden i fråga om , samt utbyggnad i landsorten. () () * Se även motionerna 1982/83:2186 och 2187. 1* 1982/83.