mot · G6022062 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Ökat bidrag till utvecklingsfonderna Utvecklingsfonderna fyller en viktig funktion i strävandena att skapa varaktig sysselsättning. Därför bör anslaget till deras verksamhet prioriteras framför tillfälliga arbetsmarknadspolitiska insatser. Anslaget till utvecklingsfonderna är i budgetpropositionen för /84 oförändrat siffermässigt, vilket i realiteten innebär en minskning. Anslaget bör därför höjas och anslaget för sysselsättningsskapande åtgärder i motsvarande mån minskas. De regionala utvecklingsfonderna fullgör viktiga uppgifter för att främja utvecklingen av små och medelstora företag. Det är oftast i de små företagen som tekniska innovationer och nya affärsidéer har sitt ursprung. Småföretagen har därför stor betydelse för utvecklingen inom näringslivet i stort och för den totala sysselsättningen. Mot bakgrund av den rationalisering och robotisering som präglar svensk industri är det sannolikt så att det är i de små företagen vi bl. a. har att finna lösningarna till en ökad sysselsättning för framtiden. Småföretagens flexibilitet och branschmässiga spridning blir en än viktigare resurs som alternativ när kriserna i storföretagen och inom hela branscher blir alltmer påtagliga. Behovet av resurser för ökat nyföretagande blir därmed allt nödvändigare. Inom tillverkningsindustrin, där av antalet sysselsatta utgörs av anställda i småföretag, är småföretagen - exempelvis i form av underleverantörer - en viktig förutsättning också för storföretagens verksamhet. I glesbygdsregioner och på många mindre orter är småföretagen dessutom en förutsättning för bibehållen sysselsättning och ortens överlevnad. Småföretagen har därmed också en avgörande betydelse för den regionala utvecklingen. Utvecklingsfonderna som inrättades på grundval av beslut blev genom sin tillkomst det samlande instrumentet för den regionala näringspolitiken i länen. Som sådan fyller de en utomordentligt viktig funktion. Som exempel kan nämnas att utvecklingsfonden i län under tre års verksamhet medverkat till att 92 nya företag startats med f. n. Genom rekonstruktioner och marknadsföringsåtgärder i vilka utvecklingsfonden haft en central roll har ytterligare 485 sysselsättningstillfällen kunnat tryggas. Sammantaget har genom utvecklingsfondens medverkan över 1 100 arbetstillfällen säkrats i län. Jämförbara positiva resultat kan påvisas för utvecklingsfonderna i och . Fr. o. m. går staten och landstingen in i en ny treårig avtalsperiod för de regionala utvecklingsfonderna. Fonderna har stegivs byggt upp en allt större kompetens för att främja småföretagsamhetens utveckling i länen. Utvecklingsfonderna har fått en bred länsdemokratisk förankring. Det nya avtalet är en bekräftelse på att landstingen funnit att verksamheten är angelägen och att det delade huvudmannaskapet fungerat på ett tillfredsställande sätt. Nya målgrupper har tillförts fondernas verksamhetsområde sedan de bildades. En av dem är turistnäringen. Svensk turism befinner sig i ett intressant utvecklingsskede. En ökad turism i landet ger dubbel effekt på bytesbalansen med utlandet. Det är viktigt att en sådan effekt tas till vara. Utvecklingsfonderna är därvid en nödvändig förutsättning för att så kan ske. Om uppbyggnaden av utvecklingsfonderna skall kunna fortsätta - och det är angeläget - krävs därför helt klart att huvudmännen ger de ekonomiska möjligheterna. Regeringens budgetförslag för /84 ger inte denna möjlighet och inger därför stark oro för utvecklingsfondernas möjligheter framöver. En reell sänkning i detta läge är djupt olycklig. Risken är uppenbar att verksamheten kan komma att skäras ned. Genom den förankring som utvecklingsfonderna fått via landstingen och den betydelse de ansett fonden ha för länets sysselsättning är det svårt att tro att landstingen är beredda att acceptera att fonderna krymper sin verksamhet. En kostnadsövervältring från staten till landstingen kan då bli följden. I det fallet uppfyller staten sin del av avtalet dåligt. För att förhindra påfrestningar i relationerna mellan huvudmännen är det nödvändigt att staten tar sin del av det ekonomiska ansvarstagandet för närings- och sysselsättningspolitiken. Vi föreslår därför att bidraget till utvecklingsfonderna förhöjs med 25 milj. kr. och att det regleras genom en motsvarande sänkning av anslaget till sysselsättningsskapande åtgärder under anslagsframställning. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att till Sysselsättningsskapande åtgärder anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med 25 milj. kr. sänkt reservationsanslag om 3 . för /84, 2. att beslutar att till Bidrag till regionala utvecklingsfonder m. m. för /84 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med 25 milj. kr. förhöjt reservationsanslag om . () P. O. ()