mot · G6021919 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1919 m. fl. Behörighet för arvodestjänst som forskare i visst ämne, m. m. I avvaktan på lärartjänstutredningens samlade förslag till tjänsteorganisation för utbildning och forskning inom högskolan och kommande ställningstagande till förslaget beslutade 1979 om särskilda medel för finansiering av universitetslektorers/motsvarande tjänstledighet för forskning. Beslutet grundades på förslag i proposition 1978/79:119 om vissa frågor rörande forskning och forskarutbildning. I propositionen anges som motiv att innehavare av tjänst som universitetslektor eller motsvarande tjänst som lektor skall erbjudas reella möjligheter att ägna sig åt forskning. Genom att lektorerna har mer omfattande undervisningsskyldighet än flera andra grupper inom högskolan har de enligt propositionen i praktiken svårare att t. ex. ansöka hos forskningsråden om medel för forskningsprojekt. De har inte samma möjligheter som docenter att utarbeta projektplaner och av kostnadsskäl har de också ett ogynnsammare läge i konkurrensen hos forskningsråden. I förordning om de nämnda arvodestjänsterna som forskare i visst ämne m. m. (ersätter tidigare förordning ) är behörigheten för sådan arvodestjänst reglerad. Endast den kan komma i fråga som innehar universitetslektorstjänst eller tjänst som lektor i lönegrad L 20. I förordningen har även införts föreskrift om urval enligt följande: Urval mellan flera behöriga sökande skall göras med hänsyn till de sökandes vetenskapliga skicklighet. Därutöver skall hänsyn tas till de föreslagna forskningsuppgifternas betydelse antingen för metodutvecklingen och den vetenskapliga förnyelsen inom respektive ämne eller för forskningsanknytningen av den grundläggande utbildning till vilken vederbörande lärare är knuten. Urvalskriterierna innebär att arvodestjänsterna inte enbart skall främja forskningens intressen. I lärartjänstutredningens betänkande (SOU 1980:3) har detta uttalats på följande sätt (s. 78): Generellt sett bör medlen (rörlig forskningsresurs) fördelas med utgångspunkt i forskningens intressen. - Fördelningen av medel bör även ske med beaktande av olika ställningstagandens betydelse för forskarutbildningen respektive den grundläggande utbildningen. förslag sammantagna leder till att vetenskapligt kompetenta lärare av alla kategorier kan komma i fråga för arvodestjänster som forskare. Den vetenskapliga meriteringen skulle därmed utgöra grunden för behörighet utan koppling till innehav av viss tjänstetyp. Inom högskolan främst vid de utbildningar som inte betraktas som traditionella universitetsutbildningar finns ett stort antal lärartjänster som inte kräver vetenskaplig kompetens. Innehavare av dessa tjänster kan med nuvarande bestämmelser inte komma i fråga för arvodestjänster även om de har vetenskaplig meritering som motsvarar behörighetskravet för innehav av universitetslektorstjänst. Mot bakgrund av högskolelagens krav på att all utbildning inom högskolan skall bygga på vetenskaplig grund är nuvarande ordning med arvodestjänster otillfredsställande av följande skäl. En av förutsättningarna för att den vetenskapliga grunden skall bli en realitet bör vara att undervisande lärare har erfarenhet av forsknings- och utvecklingsarbete. Möjlighet till egen forskning bör därför erbjudas lärare under kortare återkommande perioder. Vikten härav bör förutom från rent inomvetenskapliga kriterier ses utifrån den grundläggande högskoleutbildningens behov dels av vetenskapligt kompetenta lärare, dels av en kunskapsutveckling som är relevant för utbildningen i fråga. Behovet av att erbjuda lärare möjlighet till egen forskning bör därför generellt sett vara lika stort inom alla delar av högskolan. För sådana utbildningar som antingen saknar institutionell anknytning till forskarutbildning och forskning eller kanske inte ens har en naturlig förlängning i sådana verksamheter - är behovet emellertid särskilt uttalat. En vidgning av behörighetsbestämmelserna för arvodestjänst som forskare så att vetenskaplig meritering ersätter innehav av viss tjänst som grund för behörighet skulle sannolikt komma att innebära flera fördelar. Förutsättningarna för forskning vid enheter utan fast forskningsorganisation ökar som möjligheterna blir mer realistiska att bygga upp nya forskningsområden kring utbildningar i behov av en kunskapsutveckling. De åtgärder som vidtas inom ramen för det särskilda anslaget för forskningsanknytning skulle också bättre än f. n. kunna samordnas med arvodestjänsterna och därmed öka effekten av olika insatser för forskningsanknytning. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att avlagd doktorsexamen skall ersätta innehav av tjänst som universitetslektor/motsvarande som grund för behörighet att inneha arvodestjänst som forskare i visst ämne m. m. () ()