mot · G602924 · 1983-01-24 00:00:00 — m. fl. Förverkliga riksdagsbeslutet om smärtlindring ! fattade beslutet att alla kvinnor som så önskade skall få kvalificerad smärtlindring under förlossningen. beslut har inte efterlevts. är det bara få kvinnor förunnat att få riktig hjälp när de svåra smärtorna under förlossningen sätter in. 1980 fick av kvinnorna paracervikalblockad och epiduralanestesi. Pudendusblockad, som ges i allra sista skedet av förlossningen, gavs till . Under själva värkarbetet fick således av kvinnorna effektiv lindring mot smärtorna. Hur stor smärta kvinnor känner, är givetvis skiftande. De undersökningar som gjorts på detta område visar att omkring hälften av alla barnaföderskor känner s. k. outhärdlig smärta, men det finns också undersökningar som visar att av kvinnorna har det outhärdligt svårt. Varför infriades inte beslut? Vid en hearing, som socialutskott hade i denna fråga med företrädare från , framkom att de personella resurserna nu fanns. Det råder alltså inte längre någon personalbrist, inte ens på anestesiläkare, inom förlossningsvården. Att smärtlindringen ändå är så dåligt utbyggd på många håll förklaras av att olika sjukhus har olika attityder till att ge smärtlindring. Det är således olika sjukhusledningar och olika chefsläkare vid vissa sjukhus som bromsar beslut , nämligen att tillförsäkra kvinnorna den hjälp de behöver i form av effektiv smärtlindring. Dessa förhållanden är orimliga och måste omgående förändras. »Det finns planer på att överföra barn- och mödrahälsovården till primärvården. Dessa planer bör inte förverkligas. Mödrahälsovården är väl utbyggd i vårt land, och når så gott som alla gravida kvinnor. Mödrahälsovårdens organisatoriska uppbyggnad och tillgången på specialistutbildad personal gör vården av gravida kvinnor och övervakningen av fostrets utveckling mycket god. Det finns uppenbara risker för försämringar inom mödrahälsovården om den uppgår i primärvården. Mödra- och barnavårdscentralerna skall även i fortsättningen ha den särställning de har inom hälsovården. Därmed inte sagt att mödrahälsovården inte kan bli bättre. är det mest somatisk vård som ges till kvinnorna medan den psyko-sociala vården är knappt tilltagen. Varje mödravårdscentral bör ha tillgång till psykolog- och kuratortjänster. Vid besöken på mödravårdscentralen måste god tid anslås för den psykologiska förberedelsen inför föräldraskapet och förlossningen. Bygg ut den gynekologiska hälsoundersökningen Det finns nu både svenska och utländska studier som bevisar att en tidig upptäckt av livmoderhalscancer leder till att antalet utvecklade cancerfall minskar. Också antalet dödsfall i sjukdomen blir färre. En expertgrupp inom har utarbetat en rapport om principer och rutiner för gynekologiska hälsokontroller. I denna rapport föreslås att cancerkontrollen skall omfatta alla kvinnor i åldrarna . Kontrollerna skall utföras . Den gynekologiska hälsokontrollen med cytologprov bör enligt vpk:s mening som ett första steg byggas ut så som föreslår. För att tidigt kunna upptäcka cellförändringar bör kontrollerna ske oftare. Målsättningen måste därför, i ett andra steg, inriktas på att erbjuda kvinnor i aktuell ålder denna kontroll . Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att uttalar sig för att alla kvinnor bör ha rätt till smärtlindring vid förlossning och att beslut i frågan bör förverkligas, 2. att uttalar sig för att mödrahälsovården fortsättningsvis bör behålla sin organisatoriska form, 3. att uttalar sig för att mödrahälsovården bör ges ökad beredskap för att ge kvinnor psykisk och social hjälp, 4. att uttalar sig för att psykolog- och kuratortjänster bör inrättas på varje mödravårdscentral, 5. att uttalar sig för att den gynekologiska hälsokontrollen bör byggas ut enligt förslag. INGA (vpk) (vpk) (vpk) MAJ (vpk) (vpk)