mot · G6021535 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Trepartiregeringen tillsatte en utredning rörande trygghetsfonder (Dir. 1981:281). Enligt direktiven skulle utredningen förutsättningslöst utreda ett system där företagen genom avsättningar till särskilda fonder reserverade medel för framtida utgifter i samband med större driftsinskränkningar. I direktiven betonades att det från samhällets synpunkt är önskvärt att företag, som ändrar sin produktionsinriktning med omfattande konsekvenser för sysselsättningen, genomför dessa förändringar i en takt som underlättar arbetskraftens övergång till ny verksamhet samt också ställer sitt tekniska och kommersiella kunnande till förfogande för att medverka till att ny verksamhet kommer till stånd. Syftet angavs vara att påskynda och underlätta strukturrationaliseringar i socialt acceptabla former. Ett viktigt skäl varför dåvarande regering tillsatte trygghetsfondsutredningen var de stigande statliga utgifterna för arbetsmarknadspolitiken och de av i huvudsak sysselsättningsskäl motiverade industripolitiska insatserna. uppgick kostnaderna för de arbetsmarknadspolitiska insatserna till (penningvärde). Fördes, k. icke permanenta industripolitiska insatserna, som till stor del motiverades av sysselsättningsskäl, uppgick kostnaderna till 32 miljarder (penningvärde). Under detta decennium har statens kostnader för sysselsättningsskapande åtgärderinte på något sätt avtagit. /82 har anslagits till AMS. Regeringen har i proposition 1982/83:68 föreslagit att anslås till Statsföretag. En vårproposition med miljardanslag till varven är dessutom att vänta. Antalet människor utanför den ordinarie arbetsmarknaden ökar också år . F. n. har vi 532 000 personer () som inte kan beredas arbete på den ordinarie arbetsmarknaden. Som framgår av följande sammanställning utgör de s. k. öppet arbetslösa endast mindre delen av det totala antalet människor utanför den ordinarie arbetsmarknaden. Deltar i arbetsmarknadspolitiska åtgärder (beredskapsarbete, arbetsmarknadsutbildning, anställning med lönebidrag, m. Deltidsarbetslösa (arbetar deltid men vill ha heltid) Latent arbetslösa (skulle söka arbete om det fanns) Latent arbetslösa som vill ha arbete men var förhindrade att arbeta under mätveckan Antal personer som inte kan beredas arbete på den ordinarie arbetsmarknaden Källa SCB och AMS Vid en uppvaktning inför dåvarande industriministern presenterade trygghetsfondsutredningen en principskiss till avsättning tili trygghetsfonder. I förslaget ingick en fondavsättning från arbetsgivaravgifterna till särskilda företagsvisa fonder, som skulle disponeras genom samfällt beslut av företagsledning och de anställda, för omstruktureringsinsatser. Det kan gälla såväl nyinvesteringar som generösa avgångsvederlag i kombination med aktiva hjälpinsatser att finna nytt arbete. Principförslaget grundade sig på uppfattningen att det svenska näringslivet behöver genomföra en snabbare och effektivare strukturomvandling för att bibehålla sin konkurrenskraft. Med omstruktureringsinsatser avsågs då inte endast att satsa på lönsamma branscher och företag utan även att kunna lägga ned företag som konstateras olönsamma och sålunda skapa utrymme för kapital och arbetskraft åt de lönsamma företagen. Genom framförhållning och även ekonomiska resurser i företagen, över vilka de anställda som ju är de närmast berörda vid driftsinskränkningar har ett avgörande inflytande, menade utredningen att man kunde genomföra omstruktureringsinsatser utan samma omfattande friställningar som regelmässigt förekommer. Med utgångspunkt från utredningens principskiss genomförde dåvarande industriministern tillsammans med utredningens ordförande en serie överläggningar med representanter för näringsliv och fackföreningsrörelse. Förslaget mottogs genomgående positivt och ett fortsatt utredningsarbete tillstyrktes. Efter en hemställan från utredningen gavs trygghetsfondsutredningen nya direktiv. Utredningens sammansättning förändrades dessutom från expertutredning till parlamentariskt sammansatt utredning. nytillsatta utredningen fick emellertid aldrig påbörja sitt arbete. En av den nytillträdande socialdemokratiska regeringens första åtgärder blev att lägga ned utredningen. Det var enligt vår mening ett olyckligt beslut som ytterst drabbar den ökande skara människor som friställs vid driftsinskränkningar och företagsnedläggningar. Regeringens förslag om ökande anslag till AMS och de statliga företagen för att nödtorftigt försöka upprätthålla sysselsättningen visar på behovet att utveckla nya metoder för att lösa såväl sysselsättningsproblemen i samband med akuta företagskriser som för att underlätta en omstrukturering som långsiktigt tryggar sysselsättningen. Regeringen har ännu inte visat på några åtgärder som förmår bidra till att bibehålla sysselsättningen inom näringslivet, än mindre öka den. Grundtanken bakom tillsättandet av trygghetsfondsutredningen innebar en ny väg för att klara näringslivets strukturomvandling utan att därmed allt fler människor skulle behöva hamna i arbetslöshet eller bli utslagna från arbetsmarknaden. Genom avsättning till företagsvisa fonder skulle företagsledning och de anställda samfällt få ekonomiska resurser till nysatsningar för att klara omplacering av övertalig arbetskraft. Därmed skulle inte minst de omfattande AMS-insatserna kunna nedbringas. Positiva erfarenheter av gemensamma insatser från de anställda och företagsledning föreligger från det 1974 inrättade trygghetsrådet inom SAF-PTK-området. Även inom LO och det statliga företagsområdet har liknande trygghetsöverenskommelser träffats. Ett fortsatt utredningsarbete kring trygghetsfonder har dessutom fått förnyad aktualitet sedan nu beslutat om en särskild vinstskatt i enlighet med regeringens proposition 1982/83:50. tar avstånd från denna skatt, vilken är nära förknippad med löntagarfondstankarna inom socialdemokratin. Ett positivt alternativ är särskilda företagsvisa trygghetsfonder i enlighet med de tankar som låg till grund för trygghetsfondsutredningen. För uppbyggnaden av fonderna förelåg flera alternativ som närmare borde utredas. De företagsvis uppbyggda fonderna förutsattes disponerade för omstrukturerings- och förnyelseinsatser efter samfällt beslut av de anställda och företagsledning. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att beslutar begära att regeringen låter utreda frågan om trygghetsfonder. () () 1* 1982/83.