mot · G6022370 · 1983-04-20 00:00:00 — Ändring i aktiefondslagen (1974:931) (prop. 1982/83:133) Budgetunderskottet kan beräknas ligga kvar på en hög nivå . Detta är otvivelaktigt ett riktigt konstaterande, särskilt med tanke på att regeringen inte förefaller kunna vidta några åtgärder för att dämpa det. har i flera smamanhang i aktualiserat besparingsförslag, men dessa har röstats ner av den socialdemokratiska majoriteten. Det är nödvändigt att öka statens upplåning hos allmänheten för att undvika att budgetunderskottet medför alltför hög likvidisering i banksystemet. Hushållens sparande är emellertid f. n. mycket litet, ca och sjunkande. Statens budgetunderskott uppgår till och är ökande. För att hushållen skall kunna bidra med väsentliga belopp i fråga om budgetunderskottets finansiering krävs således antingen en kraftig ökning av hushållens sparande eller också att hushållen omplacerar sina tillgångar. Under en följd av år sjönk andelen av hushållens finansiella tillgångar som hölls i aktier och andelar i svenska företag successivt. Först , i samband med skattesparandets införande, ökade åter placeringarna i aktier. I samband därmed har den svenska börsen återtagit sin funktion som förmedlare av riskvilligt kapital till näringslivet. Socialdemokraterna är nu på väg att avskaffa skattesparandet och i stället införa kollektiva löntagarfonder. Vi motsätter oss denna systemförändring av den svenska ekonomin. anser att det är av största vikt att vidta åtgärder för att stimulera hushållens sparande. Vi har också fört fram förslag om detta i (motion 1982/83:144 ang. stimulans till enskilt aktiesparande), men de har avvisats av socialdemokraterna. Vi anser emellertid ått det är av största vikt att sådana stimulansåtgärder tas fram som kan stimulera hushållens privata sparande för att bygga upp en finansiell förmögenhet. Detta bör ges regeringen till känna. Vår grundinställning är sålunda att staten, snarare än att förmå hushållen att flytta över tillgångar till statspapper, bör medverka till en ökning av hushållens totala sparande som placering i statspapper görs till en attraktiv placeringsform. Utredningen om obligationsfonder har föreslagit en särskild lag om obligationsfonder för att möjliggöra tillkomsten av fonder som enbart placerar i av svenska staten utfärdade obligationer och andra förbindelser. Förslaget har avvisats av flera remissinstanser, som i stället föreslagit att man inom ramen för gällande aktiefondslag vidgar placeringsreglerna så att i verklig mening riskfria placeringar inte skulle omfattas av riskspridningsregeln. I propositionen föreslås sålunda att det i 21 § aktiefondslagen införs ett nytt stycke med generellt undantag för av svenska staten utfärdade obligationer och andra skuldförbindelser från regeln att fondbolag inte får placera så att av viss utgivare emitterade värdepapper överstiger av fondens värde. Flera remissinstanser har påpekat att möjligheten att i ökad utsträckning finansiera budgetunderskottet hos allmänheten i hög grad beror av vilken avkastning statspapperen kommer att ge, med hänsyn tagen till skatteregler och andra eventuella förmåner. Självfallet är också den framtida avkastningen - beräknad på samma sätt - hos alternativa sparformer av avgörande betydelse. F. n. är de sparformer som attraherar hushållen vanlig bankinlåning, skattesparande i bank, premie- och sparobligationer, sparande i aktiefonder och aktiesparfonder samt direkt sparande i aktier. har redan kraftigt försämrat villkoren för direkt sparande i aktier genom att ta bort skattereduktionen för aktieutdelningar. Även för skattesparandet i bank och aktier har villkoren försämrats. Därtill kommer att socialistiska majoritet har avvisat utarbetande av stimulansåtgärder för det privata sparandet. Det ligger därför nära till hands att tro att speciella regler för sparande i statliga obligationer kan komma att föreslås, vilket ytterligare försämrar för alternativa sparformer. finns möjligheten att starta särskilda obligationsfonder, som lyder under lagen om aktiefonder. Fondbolagen kan således ha aktiefonder, aktiesparfonder och obligationsfonder. För placering i statspapper kan bankinspektionen medge dispens från 10-procentsregeln . Detta möjliggör sålunda väsentliga placeringar i statspapper. Den nu föreslagna förändringen om generell dispens från 10 %-regeln har sannolikt liten eller ingen betydelse på kort sikt för budgetunderskottets finansiering. Denna uppfattning delas uppenbarligen av finansministern som säger att de föreslagna förändringarna bör kunna bidra till budgetunderskottets finansiering. hänvisar emellertid finansministern till den expertgrupp inom som f. n. utreder bl. a. skattesparandets framtid och andra åtgärder för att underlätta finansieringen av budgetunderskottet. Vi menar i att alla dylika åtgärder bör avgöras i ett sammanhang. De föreslagna förändringarna i aktiefondslagen bör således inte vidtas . De kan i stället tas upp till behandling när regeringen har lagt förslag om vilka skatteregler, andra förmåner eller administrativa regler som kommer att knytas till olika alternativa placeringsformer för hushållens sparande. Med stöd av vad sorn ovan anförs hemställs 1. att avslår proposition 1982/83:133, 2. att hos regeringen begär en parlamentarisk utredning om vilka stimulansåtgärder som bör vidtas för att öka de enskilda hushållens sparande.