ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G6022037 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:2037 m. fl. I proposition 1982/83:100 bilaga 14 lämnas en positiv redogörelse för utvecklingen inom . Föredragande statsrådet konstaterar att de planer för en omstrukturering, rationalisering och andra resultatförbättringar som låg till grund för de betydande kapitaltillskott som staten har lämnat bolaget 1979/80 och 1980/81 i huvudsak har uppfyllts eller överträffats. Vidare noteras att bolagets lönsamhet och finansiella ställning väsentligt har kunnat förbättras. Det finns dock anledning för att ge regeringen som sin mening till känna vissa synpunkter på det långsiktiga behovet av anslag till bl. a. den branschrelaterade forskningen. Vi yrkar inte på någon ökning av anslagen /84 men vill påpeka att både bolagets egen och dess branschrelaterade forskning har en otillräcklig omfattning för att motsvara behoven att upprätthålla kompetens och vidmakthålla konkurrens inom aktuella verksamhetsområden. Det är helt enligt statsmakternas intentioner att det görs än större satsningar både inom kärnenergiområdet och den nya energitekniken, främst på kolteknik, förbrännings- och förgasningsteknik samt solenergiteknik. Bolaget har inom detta område successivt etablerat relationer med och funnit formerna för ett samarbete med industrin. Verksamhetsvolymen ökar i takt med att nya intressenter engageras. Inom det kärntekniska området ligger tonvikten på säkerhetsforskning, kärnbränsleutveckling och avfallsteknik. Arbetet bedrivs med den svenska kärnkraftsindustrin och berörda myndigheter. Ofta kan samarbetet utvidgas att omfatta ledande företag och institutioner i utlandet. På det icke kärntekniska området sker en snabb utveckling av branschrelaterad forskning inom flera för företaget viktiga teknikområden såsom bränsle teknik, korrosion, termostabila plaster och fjärrvärmeteknik. På forskningssidan är det dålig ekonomi och i dålig överensstämmelse med önskemålen om en aktivisering av energipolitiken att inte hålla uppe anslagen. bör därför uttala att den minskning av anslagen som sker /84 inte får ses som ett led i en stegvis nedskärning av medel för forsknings- och utvecklingsarbetet. Med stöd av denna motivering hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen angående anslag till branschrelaterad forskning vid . () () () ()
mot · G602204 · 1983-01-11 00:00:00 — Lagen om vård av missbrukare i vissa fall (LVM) har varit i kraft . Även om detta är , visar erfarenheterna redan nu att vårdtiden - med möjlighet till förlängning ytterligare - är för kort för att grava missbrukare skall kunna motiveras för fortsatt vård under frivilliga former. Mycket tyder på att fortsatt vård under frivilliga former hör till undantagen. Erfarenheterna tyder också på att den frivilliga vård som inleds inför hotet om tvångsvård blir ytterst kortvarig och inte medför någon som helst förbättring av missbrukarens situation. Den tidigare nykterhetsvårdslagstiftningen (NvL) innebar två möjligheter som saknas i nu gällande lag. Dels kunde missbrukare frivilligt underkasta sig vård enligt NvL, vilket innebar att lagens möjligheter till tvång kunde tillämpas, dels fanns möjligheten till s. k. vilande resolution, som ofta utgjorde ett effektivt stöd för såväl missbrukaren själv som för handläggande personal inom socialvården då det gällde att genomföra ett behandlingsprogram. LVM är föremål för översyn av socialberedningen, och det kan förutses att någon anpassning av vårdtiderna till det verkliga behovet inte kommer att kunna ske . finns en uppenbar risk att missbrukare far illa och inte får den vård de är berättigade till. Detta medför stora mänskliga lidanden för såväl missbrukaren som dennes omgivning jämte stora kostnader för samhället. För att i någon mån undvika en sådan tragisk utveckling bör möjligheterna till kontraktsvård prövas. Förslag till sådan vård har utarbetats och presenterats i ett betänkande Kontraktsvård inom (Ds S 1980:3). Detta förslag bör efter anpassning till LVM föreläggas för beslut i syfte att redan under innevarande år starta en bred försöksverksamhet med kontraktsvård som såväl ett komplement som ett alternativ till vård enligt LVM. Med anledning av ovanstående hemställer vi att begär att regeringen förelägger ett förslag till kontraktsvård enligt motionens intentioner. () ()
mot · G6022040 · 1983-01-25 00:00:00 — En mer dämpad utveckling av dator- och elektronikindustrin ger omvänt ett något ökat antal arbeten i vissa andra branscher. På samma sätt är arbeten för processindustrins direkta och indirekta behov delvis beroende av hur starkt man går in för en dämpning av råvaruuttaget till förmån för höggradig förädling. Det bör påpekas att relationen mellan investeringar och sysselsättning blir allt svårare att uppskatta. Investeringarnas sammansättning har vida större betydelse för hur många arbeten som tillskapas än vad själva storleken på investeringarna har. Det blir allt vanligare att investeringar leder till sysselsättningsminskningar i en viss bransch - även när parallellinvesteringar i samma bransch kan medföra fler arbeten i olika sidobranscher. I den här angivna totalramen ingår inte direkta sysselsättningseffekter av ökat bostadsbyggande. Med nu nämnda reservationer kan man formulera följande mål för antal nya arbetén inom olika områden av industrin: tillverkning av nya processanläggningar 6 000 maskin-, apparat- och verktygsindustri 10 000 dator- och elektronikindustri 20 000 produktion för järnvägsväsen och övrig kollektivtrafik (materiel och anläggn.) tätortssanering och stadsplanering 5 000 övrig anläggnings- och byggnadsverksamhet 5 000 träkemi och övrig träförädling 5 000 arbetsmiljöteknik och övrig miljöteknik 5 000 produktion för alternativa energisystem 5 000 fartyg m. m. för inrikes sjöfart 3 000 medicinsk teknik och bioteknik 3 000 utrustning i övrigt för vårdsektor, barnomsorg, undervisning och administration 10 000 brytning av nya 1 000 instrumentindustri och optisk industri 2 000 autonoma strukturer - livsmedel, fodermedel, annan lokal industri 3 000 projektförberedelser för långsiktig utveckling 2 000 Mot bakgrund av det anförda förslås 1. att beslutar att hos regeringen begära utarbetande av ett förslag till industripolitiskt program för 100 000 nya arbeten i enlighet med vad som anförs i motionen, 2. att beslutar att bevilja ett förslagsanslag på 1 000 milj. kr. för /84 till förberedelse och projektering. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) minab/gotab 1983 736(k
mot · G6022042 · 1983-01-25 00:00:00 — Pantförskrivning av patent- och produkträttigheter i samband med I samband med att staten beviljar ett företag i vårt land lokaliseringsstöd måste företaget i fråga förbinda sig att inte avyttra lokaler, maskiner eller annat som stödet har utgått till. De förbindelser eller krav som man ställer på företagen är enligt vår mening något ofullständiga. I förslaget finns det andra värden i form av produkter och patent som inte alltid är pantförskrivna. Dessa produkter och/eller patent kan t. o. m. återfinnas i särskilda bolag som ej berörs av stödet. Detta kan innebära att produkter, patent eller produktidéer som legat till grund för etablering och statligt stöd för investeringar kan försäljas utan bidragsgivarens kännedom eller medgivande. Det är enligt vår mening fel. Patent och produktidéer bör i likhet med lokaler, maskiner o. d. knytas till det statliga stödet. De bör alltså finnas i det av statsbidrag stödda företaget och inte kunna avyttras utan bidragsgivarens medgivande. Med hänvisning till ovanstående vill vi föreslå att beslutar att patent- och produktidéer i likhet med maskiner och lokaler bör pantförskrivas i samband med erhållandet av statligt stöd. () () 1* 1982183.
mot · G6022046 · 1983-01-25 00:00:00 — Förstärkning av hemslöjdens resurser Den svenska hemslöjden har djupa rötter i vår historia och tradition. Genom generationers arbete har man bevarat både denna tradition och handens kunnande för framtiden. Detta har skett genom ett omfattande arbete av slöjdare, anställda och hemslöjdsintresserade. För många människor utgör arbetet med hemslöjd den enda inkomstmöjligheten och ger ett nödvändigt tillskott i ekonomin. Hemslöjdsarbetet är därmed även en viktig sysselsättningsfråga, speciellt för människor som bor i glesbygd eller av skilda orsaker är bundna till hemmet med sitt arbete. Slöjdandet bygger dessutom på små produktionsenheter, ofta enstaka personer, med kunskap om hela tillverkningsprocessen och har betydande inslag av manuellt arbete och personligt engagemang, som har ett egenvärde. I proposition 1980/81:87, som antogs av , betonades vikten av hemslöjdens betydelse från ekonomisk, kulturell och social synpunkt och att det är ett samhällsintresse att trygga hemslöjdens existens och utvecklingsmöjligheter. Det är av stor vikt att de resurser och det kunnande som finns inom hemslöjden tas till vara och vidareutvecklas. För att kunna möta alla önskemål och krav bör den nuvarande organisationen på regional nivå byggas ut och omfatta två länshemslöjdskonsulenter i varje län, en med inriktning på hård slöjd och en med inriktning på mjuk slöjd. En utbyggd konsulentverksamhet inom den hårda slöjden är dock redan nu ytterst angelägen bl. a. för att förhindra att äldre slöjdteknik och kunnande försvinner samt för att tillvarata slöjdens sysselsättningsmöjligheter, vilka inte minst i glesbygden är betydande. En lika angelägen fråga är att förstärka konsulentverksamheten beträffande det speciella slöjdområdet knyppling. En tjänst som konsulent för spetsslöjd bör därför inrättas. Det finns anledning instämma i vad säger i denna fråga: En spetskonsulent är en riksangelägenhet. Ansvaret för att vidmakthålla den höga standard inom knypplingens område, som med stora uppoffringar har åvilat en enskild förening. Föreningen i , är en särskilt angelägen uppgift. Det engångsbidrag som nämnden under /82, efter särskild anhållan hos regeringen, kunde tilldela föreningen var ett sätt för nämnden att stödja ett uppehållande av verksamheten, vilket då kunde ske om än i mycket begränsad omfattning. Situationen är ohållbar och denna fråga måste enligt nämnden få en lösning med det snaraste. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att beslutar begära att regeringen föranstaltar om den i motionen föreslagna förstärkningen av hemslöjdens resurser och att nödiga medel med hänsyn till hemslöjdens betydelse för sysselsättningen tills vidare får tas från anslaget C 1, Regionalpolitisk stöd, 14:e huvudtiteln, budgetpropositionen. . ÅSLING (c)
mot · G6022047 · 1983-01-25 00:00:00 — och möjligheter på arbetsmarknaden De handikappades situation i samhälle och arbetsliv har kommit att uppmärksammas alltmer. Särskilt under internationella kom frågan om de handikappades situation i arbetslivet och möjligheterna för dem att få meningsfulla arbeten och betonas. Arbetssökande med arbetshandikapp har svårt att hävda sig på arbetsmarknaden särskilt i tider med hög arbetslöshet. En rad åtgärder har också vidtagits och planeras såväl inom statlig som verksamhet. De hörselskadade är en grupp människor som på grund av sitt handikapp har svårt att göra sig gällande på arbetsmarknaden. Utredningar som och samt har genomfört visar att de hörselskadade på grund av sitt handikapp inte får de arbetsuppgifter som de genom utbildning och tekniska hjälpmedel kan utföra. Det har också framkommit att hörselskadade anser att kontakten med arbetsförmedlingen inte är tillfredsställande. a. framhålls från de hörselskadades sida att de upplever att det inte finns tillräcklig kunskap om och känsla för de problem som finns i arbetslivet för en hörselskadad. Detta är allvarligt mot bakgrund av att hörselskadade liksom människor med andra funktionshinder har behov av stöd och hjälp i samband med inträde på arbetsmarknaden och därefter i det fortlöpande arbetet, Det är därför angeläget att det finns personal inom arbetsmarknadsverket som har god kännedom om hörselhandikappade och deras speciella svårigheter på arbetsmarknaden. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär att resurserna vid arbetsmarknadsverket disponeras så att hörselskadade får tillgång till specialister på länsnivå. minab/gotmb 1983 73607
mot · G6022049 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Hörselskadespecialister på länsnivå inom arbetsmarknadsverket Genom flera utredningar som i samarbete utförts av och samt har kunnat konstateras. att de hörselskadade på grund av sitt handikapp inte får arbetsuppgifter de genom utbildning och tekniska hjälpmedel klart kan utföra, att i åtskilliga fall de hörselskadade anser att kontakten med arbetsförmedlingen inte är tillfredsställande, då tjänstemännen inte förstår de problem som finns i arbetslivet för en hörselskadad eller att den hörselskadades svårigheter överbetonas, och att åtskilliga hörselskadade arbetar inom bullrig verksamhet, vilket medför att hörselskadan kan förvärras. De hörselskadade är i behov av service från personal inom arbetsmarknadsverket med god kännedom om hörselhandikappet för att på bästa sätt fungera i arbetslivet. För hörselskadade är detta en mycket angelägen fråga, och därför bör resurserna vid arbetsmarknadsverket disponeras så att hörselskadade får tillgång till specialister på länsnivå, eventuellt knutna till de planerade arbetsmarknadsinstituten . Med vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär en utredning om hur behovet av specialister för hörselskadade på länsnivå inom arbetsmarknadsverket kan tillgodoses. () () () () ()
mot · G602205 · 1983-01-12 00:00:00 — Registreringsbas i för landsarkivet i är en tätort inom kommun, vilken är den till ytan näst största kommunen i . Avståndet mellan centralorten och kommundelscentrat är . Detta avstånd medger inte pendling i någon större omfattning. Även om pendling skulle kunna ske i ökad omfattning medger inte arbetsmarknaden i centralorten några nya arbetstillfällen. I dagens läge är tillsammans med hårdast drabbat av arbetslösheten. av arbetskraften är arbetslös eller i beredskapsjobb alternativt arbetsmarknadsutbildning. Går man till kommunens ytterområden blir bilden ännu mörkare, och det framstår som mycket angeläget att slå vakt om de arbetsmöjligheter som alltjämt finns. Till dessa arbetsplatser hör den s. k. registreringsbasen i . Den kan sägas fungera som en filial till landsarkivet i . Vid basen sysslar man med renskrivning av gamla handskrivna arkivhandlingar som är svårlästa på grund av ålder och gammal handstil. Det är ett viktigt och värdefullt arbete att på så sätt bidra till materialets bevarande, och som bekant finns ett växande intresse för gammalt arkivmaterial. Genom denna verksamhet underlättas markant arbetet såväl för forskare som för arkivpersonal i allmänhet. Man kan gott påstå att det finns oändliga mängder äldre arkivmaterial att bearbeta. Verksamheten har pågått , och f. n. ger den sysselsättning åt 23 personer, mestadels kvinnor. I en bygd som utgör denna arbetsplats ett mycket betydelsefullt tillskott av arbetstillfällen. Lokalfrågan har ordnats genom förhyrning av gamla tingshuset, numera förvaltat av . Det måste vara fel att bedriva verksamheten som beredskapsarbete när den ändå fyller ett samhällsbehov. Fast anställd personal synes vara föreståndaren och en byråassistent anställd på s. k. lönebidrag. Ytterligare tre lönebidragstjänster inrättades . För att åstadkomma en viss stabilisering av verksamheten söktes ytterligare sex lönebidragstjänster, vilka dock icke inrättades med hänvisning till att registreringsbasen var att betrakta som en beredskapsarbetsplats. Enligt vår mening är det ohållbart att i längden - - fortsätta med denna organisationsform. Såväl de anställda som kommunen och landsarkivet kan knappast utveckla någon framtidsplanering under rådande förhållanden, och en sådan planering blir alltmer angelägen. Det är synnerligen lämpligt att permanenta registreringsbasen som en filial till landsarkivet i eller finna en annan mera stabil och trygg verksamhetsform. De anställda representerar också en värdefull yrkeserfarenhet inom sitt speciella område - en yrkeserfarenhet som bör tillvaratas. Med hänvisning till det anförda föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om registreringsbasen i .
mot · G6022050 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:2050 m. fl. Lönebidragsanstäilning kombinerad med bidrag till arbetsbiträde De nuvarande reglerna för bidrag till arbetsbiträde som finns i arbetsmarknadskungörelsen utgör ett stort problem och behöver justeras för att skapa förutsättningar för bl. a. gravt hörselskadade och döva att erhålla arbete. Det måste därför bli möjligt att kombinera lönebidragsanstäilning med bidrag till arbetsbiträde, och de nuvarande bidragsbeloppen till arbetsbiträde måste höjas. För att skapa bättre förutsättningar för dessa angivna grupper i samhället vöre det angeläget om en översyn av angiven bidragsgivning kunde ske så att anställning kunde beredas för dessa. Med vad som ovan angivits hemställs att begär att regeringen låter utreda möjligheterna att kombinera lönebidragsanstäilning med bidrag till arbetsbiträde. () () () ()
mot · G6022051 · 1983-01-25 00:00:00 — m . fl. Personalföreträdare i statlig myndighet Det har visat sig att frågan om personalrepresentanternas deltagande i beslut i statliga myndigheters styrelser vållat problem i den praktiska tilllämpningen. 1982/83:76 framgår att departementschefen delar de synpunkter som uttalats i samband med införandet av personalrepresentation i vissa statliga myndigheters styrelser. Det är således hans uppfattning att det inte alltför detaljerat skall anges vilka frågor som skall falla inom personalföreträdarnas beslutanderätt. Exempel på frågor som faller inom beslutanderätten är, enligt uttalandet, arbetsmetoder, arbetsfördelning, organisation och rationalisering inom myndigheten, personalpolitik och personaladministration. Remissyttrande anges däremot som exempel på fråga där personalföreträdare saknar rösträtt. Undantag från denna regel kan emellertid komma i fråga beträffande sådana delar av remisser som får anses angå ett ämne som närmare berör personalen inom myndigheten eller inom den berörda förvaltningsgrenen. Enligt vår uppfattning är det av största vikt att personalens kunskaper i arbetstekniska frågor tas till vara. Det är därför väsentligt att personalen har möjlighet att framföra synpunkter på vilka konsekvenser en tillämpad lag medför i det praktiska arbetet med tillämpningen. I sådana frågor är det därför av stort värde om personalrepresentanterna har möjlighet att ge sin mening till känna. Vi anser att det bör klarläggas i kungörelsen om personalföreträdare i statlig myndighets styrelse att sådana frågor faller inom personalföreträdarnas beslutanderätt. För att klargöra kompetensområdet och förenkla den praktiska tillämpningen bör det också genom en, inte uttömmande, exemplifiering i kungörelsetexten framgå i vilka frågor som personalrepresentanterna har beslutanderätt. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär en översyn av kungörelsen (1974:224) om personalföreträdare i statlig myndighet m. m. i enlighet med motionens intentioner. () () 1* 1982/83.
mot · G6022052 · 1983-01-25 00:00:00 — Återinförande av en parlamentariskt sammansatt jämställdhetskommitté Arbetet för jämställdhet mellan män och kvinnor har bedrivits på många områden, såväl politiskt som inom arbetslivet. har arbetet intensifierats och en lång rad reformer har genomförts mestadels under stor politisk enighet. inrättades 1976 och en jämställdhetsombudsmannanämnd kom till. I strävan att förändra attityder och få bort fördomar om vad som passar sig för män och kvinnor får man räkna med ett mödosamt arbete och en avsevärd tidsåtgång. Det krävs ett växelspel mellan attitydpåverkan och praktiska reformer. Det har därför varit av ett utomordentligt värde, att de reformförslag som förelagts och som arbetats fram för t. ex. skola och arbetsmarknad kommit till i en politiskt sammansatt kommitté med representanter från samtliga partier. När nu den socialdemokratiska regeringen valt att lägga ned jämställdhetskommittén för att inom departementet arbeta fram förslag till reformer, som sedan testas på ett jämställdhetsråd av kolossalformat, så finns risken för oenighet och profilering på olika håll. Det kan visserligen påstås, att arbetet kan bedrivas effektivare och kanske snabbare i departementet men förändring av attityder och värderingar tar tid och måste få ta tid. Vi betraktar det som ytterst olyckligt, att regeringen valt att förlägga arbetet med jämställdhetsfrågorna på utredarnivå i stället för att acceptera den tid som den samtidiga opinionsbildningen via partierna tar. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen begär återinförande av en parlamentariskt sammansatt jämställdhetskommitté med företrädare för alla i representerade partier och med uppgift att på olika sätt verka för att öka jämställdheten mellan män och kvinnor i samhället.
mot · G6022054 · 1983-01-25 00:00:00 — och tredje vice talmannen av teaterbyggnaden i Med hjälp av anslagen för beredskapsarbeten har många kulturellt värdefulla byggnader runt om i rustats upp till nytta och nöje för många människor. Ombyggnadsprojekt av det slaget är ofta mycket lämpliga arbetsuppgifter för äldre, mycket yrkeskunnig arbetskraft. Det är därför angeläget, att arbetsmarknadsmyndigheterna i sin planering av användningen av medlen för beredskapsarbeten äger kännedom också om projekt av det slaget. Mycket talar för att många teaterbyggnader i landet är i behov av renovering och upprustning. Det gäller i vart fall teaterbyggnaden i . Reparation av den fastigheten måste ske skyndsamt om inte oreparabla skador ska uppkomma. På grund av läckage genom yttertaket har stora fuktskador uppkommit på innerväggarna. Fönstren går inte att öppna därför att de är rötskadade. Färgen håller på att flagna. Fastighetsansvaret för teaterbyggnaderna i landet åvilar olika huvudmän. Oavsett vem som bär huvudansvaret för fastighetsunderhållet finns det skäl för staten att hjälpa huvudmännen att vidmakthålla äldre kulturellt värdefulla teaterbyggnader. Ett lämpligt sätt att göra det är att låta reparationer och ombyggnadsarbeten ske som beredskapsarbete när det är motiverat av läget på den lokala arbetsmarknaden. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande upprustning av kulturellt värdefulla teaterlokaler som beredskapsarbete.
mot · G6022055 · 1983-01-25 00:00:00 — 1982/83:2055 m. fl. Anslaget för täckning av statens merkostnader för löner och pensioner I bilaga 15 till budgetpropositionen (1982/83:100) har för täckning av merkostnader för löner och pensioner anvisats 3 . för nästa budgetår. För innevarande budgetår upptogs anslaget till 1 . Täckningsanslaget förs upp med ett rent schablonmässigt beräknat belopp. Som föredraganden betonar innebär beloppet ingen prognos över utfallet av de kommande löneförhandlingarna. Det är mot denna bakgrund något oklart varför täckningsanslaget skall höjas med 2 . Dessutom sägs det att anslaget skall användas i huvudsaklig överensstämmelse med vad som har gällt beträffande tidigare anvisade täckningsanslag. Utan annan bakgrund för ett ställningstagande förefaller det något överdrivet att höja anslaget med 2 . i en situation, när staten som arbetsgivare står inför en starkt återhållsam avtalsrörelse. Visserligen utlöses krav på kompensation i nu gällande avtal på grund av devalveringens effekter på priserna på ett inte tidigare beräknat sätt. Men det förefaller inte rimligt, att prisstegringar och andra överhängskostnader kan närma sig av de totala lönekostnaderna för statligt anställda. Därför föreslår vi att summan justeras ner till 1 . för nästa budgetår. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar med avslag på regeringens förslag till täckning av merkostnader för löner och pensioner m. m. för /84 anvisa ett förslagsanslag av 1 . () ()