mot · G702230 · 1983-11-24 00:00:00 — m. fl. Vissa ändringar i företagsbeskattningen (prop. 1983/84:64) I propositionen framläggs förslag om ändringar i företagsbeskattningen. Det gäller följande punkter: sänkning av högsta möjliga lagernedskrivning från nuvarande till av lagrets värde, sänkning av bolagsskatten från nuvarande till , utsträckning av den 20%-iga inbetalningsskyldigheten på särskilt investeringskonto till att gälla även vinster, upphävande av rätten till forskningsavdrag vid taxeringen till statlig inkomstskatt. De nya reglerna är avsedda att i normalfallet tillämpas fr. o. m. Från sida kan vi inte acceptera de förslag som regeringen framlagt. Vi har i redan avgivna motioner tagit avstånd från denna inriktning av företagsbeskattningen och vi vidhåller denna inställning. Nej till minskad lagernedskrivning och sänkt bolagsskatt Den föreslagna förändringen av företagsbeskattningen är oacceptabel av bl. a. följande skäl: Förslaget är orättvist. Förslaget behandlar inte alla företag likformigt. För bolag som har avskrivningsmöjligheter och där bolagsskatt betalas kan möjligen förslaget anses någorlunda neutralt. För enskilda näringsidkare och för fåmansbolag där överskotten beskattas hos en fysisk person är detta däremot inte fallet. De drabbas av de försämrade avskrivningsmöjligheterna men erhåller inte motsvarande kompensation. Detsamma gäller för ekonomiska föreningar som redan har en statlig skattesats på . De belastas också med högre skatt. För banker och andra företag med små nedskrivningsmöjligheter blir effekten den motsatta. De erhåller en sänkning av bolagsskatten men slipper att vara med och betala via lagerreservsupplösningen. Förslaget är dåligt underbyggt. 1 propositionen lämnas en mycket bristfällig redovisning av bakgrunden till förslaget. Konsekvenserna av förslaget synes över huvud taget inte vara utredda. De invändningar som framförts av ett stort antal remissinstanser bemöts i mycket liten utsträckning eller med icke relevanta synpunkter. Ett av skälen för förslaget uppges i propositionen vara att åstadkomma ett stabilare skatteunderlag. Bolagsskatten beräknas enligt senaste prognos från RRV komma att uppgå till . Detta utgör av statsbudgetens omslutning. Stabiliseringsfrågan torde därför vara av mycket underordnad betydelse för våra statsfinansers utveckling. Företagens konsolideringsmöjligheter försämras. Förslaget innebär att företagens möjligheter att klara av en konjunkturnedgång eller en kortare förlustperiod försämras. Konsolidering är inte ett självändamål utan en nödvändighet för att krediter skall kunna erhållas från banker och leverantörer. Den har också stor betydelse för företagets möjligheter att expandera. Förslaget skapar svåra likviditetsproblem. Om förslaget genomförs i sin helhet, kommer det att förorsaka svåra likviditetsproblem. Ett företag som har ett lager på en milj. kr., vilket är maximalt nedskrivet, måste ta fram . ytterligare som överskott av verksamheten. För en fysisk person marginalskatt innebär detta att företaget åderlåts på nästan . Det finns mot bakgrund av att förslaget missgynnar de små och medelstora företagen grundad anledning förmoda att detsamma är ett uttryck för gammal socialdemokratisk välvilja gentemot storföretagen. Detta intryck förstärks av regeringens beslut att inte förlänga frisläppet av investeringsreserverna vilket också missgynnar småföretagen. Avskaffa det särskilda investeringskontot Vi motsatte oss införandet av skyldigheten att sätta in av vinsten på det särskilda investeringskontot när detta föreslogs (motion 1982/83:112). Denna ståndpunkt håller vi självfallet fast vid och vi anser därför att systemet med särskilda investeringskonton bör avvecklas. Bibehåll det särskilda forskningsavdraget 1 vår motion med anledning av proposition 1983/84:40 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder framhöll vi vikten av att FoU-avdraget behålls. Vi vill utöver vad som anförts i denna motion framföra följande. I propositionen redovisas att de medel som på grund av avdragsbortfallet tillförs statskassan enligt finansministerns mening bör utnyttjas för att i andra former genom forskning främja industriell förnyelse. För det första strider detta uttalande mot vad som anförts några rader tidigare om att det i nuvarande statsfinansiella läge inte kan anses motiverat att behålla det särskilda forskningsavdraget. Om avsikten med avskaffandet av avdraget är att förstärka statsbudgeten torde det inte vara möjligt att i andra former främja industriell förnyelse. na är inte förenliga och en redovisning bör lämnas i utskottet om vad som är den egentliga avsikten. För det andra anser vi att generella stimulanser av företagens forsknings- och utvecklingsverksamhet, vilket forskningsavdraget är ett exempel på, är att föredra framför selektiva, av samhället styrda bidrag. Med avdragsmetoden blir det det enskilda företaget som får avgöra vilken inriktning forskningen skall ha. Det är företagen som tvingas att göra lönsamhets- och riskkalkyler. Med bidragsmodellen åvilar ansvaret den bidragsgivande myndigheten. Det finns då en risk att det är de projekt som har de minsta möjligheterna att bli framgångsrika som får samhällsstöd. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar avslå proposition 1983/84:64. () ()