mot · G6022317 · 1983-04-11 00:00:00 — Motion 1982/83:2317 m. fl. Ändring i 12 kap. 15 § jordabalken (prop. 1982/83:146) Kraven på ökad makt för de boende har ställts med allt större skärpa . Erfarenheter visar också att det går att öka de boendes inflytande i den takt som olika fastighetsägare och hyresgäster själva genom sin medverkan och egna aktiviteter bestämmer. Vidare att sådana åtgärder bör bygga på en gemenskap i boendet, på kollektiva åtgärder. Vissa begränsningar finns fortfarande som består av praktiska problem, gällande lagstiftning, men också av brist på initiativ och aktiviteter. Då det gäller förslagen i regeringens proposition är det viktigt att komma ihåg att många människor har valt hyresrätten som boendeform, för att själva slippa svara för underhåll och reparationer av fastighetsbeståndet. Andra grupper har inte fysiska förutsättningar härför. Pensionärer och handikappade befinner sig ofta i en sådan situation att de inte har någon möjlighet att själva svara för underhåll. I propositionen anför föredraganden bl. (s. 7 första stycket): Förslaget medför att man på hyresmarknaden kommer att få vissa lägenheter där hyresgästen helt eller delvis svarar för målning och tapetsering och andra där hyresvärden svarar för detta. Därigenom kommer jämförelsemöjligheterna vid bruksvärdeprövningen i viss mån att begränsas och försvåras. Svårigheterna ur bruksvärdesynpunkt torde dock inte bli alltför stora. Redan nu beaktas således en lägenhets reparationsstandard vid en bruksvärdejämförelse. Underhållsarbeten i en lägenhet som bekostats av hyresgästen får därvid tillgodoräknas hyresvärden endast om särskilda skäl föreligger (se 12 kap. 48 § andra stycket andra meningen JB). Vad som sägs i sista meningen ovan var också vad som stod i regeringens förslag till lagtext (prop. 1974:150 s. 539) men civilutskottet föreslog att ordet hyresgästen skulle utbytas mot hyresgäst (1974:36 s. 103), en ändring som godtogs av . Denna ändring ansågs tydligen av civilutskottet och som rimlig utifrån att en hyresvärd inte skall kunna dra fördel av vad en hyresgäst bekostat och att detta borde gälla även arbeten som bekostats av tidigare hyresgäst. Tyvärr förefaller det som om olika rättsinstanser inte heller uppmärksammat denna ändring även om bl. a. två av landets främsta experter på hyresrättsområdet uppmärksammat ändringen och dess innebörd. Se och Bostad (upplaga s. 157) och för bostaden (1975 s. 41). Om ifrågavarande förändring av lagtexten hade uppmärksammats och praxis blivit så att man vid begäran om hyreshöjningar och bruksvärdespröv 1 1982/83. ningar bortsett från arbeten som bekostats även av tidigare hyresgäst hade den i proposition 146 nu föreslagna lagändringen inte behövts. Då hade å ena sidan hyresvärdens underhållsskyldighet legat fast och å andra sidan hade arbeten som hyresgäst bekostat inte kunnat läggas till grund för hyreshöjningar. Både tidigare och nuvarande hyresgäst skulle då kunna tillgodoräkna sig arbeten som de kostat på i form av lägre hyra. Emellertid vill vi nu inte yrka avslag på propositionsförslaget då det är viktigt att hyresgästernas inflytande över underhållet av både den egna lägenheten och gemensamma utrymmen utökas. Vi förutsätter att parternas på hyresmarknaden liksom yrkeskårens synpunkter kommer att beaktas i de förhandlingsöverenskommelser som kan träffas. Vi förutsätter att regeringen på lämpligt sätt tar upp överläggningar med olika parter som berörs av lagändringen och söker medverka till förhandlingsöverenskommelser som utformas så att grundläggande principer beträffande hyresvärdens underhållsskyldighet och hyresgästens rätt till reparation och underhåll inte äventyras. Med hänvisning till det anförda och med anledning av proposition 1982/83:146 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande förhandlingsöverenskommelser m. m. (vpk) INGA (vpk) (vpk)