mot · G702134 · 1983-11-15 00:00:00 — m. fl. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 1983/84:40) I proposition 1983/84:40 föreslås att åläggs en besparing om 50 milj. kr. för /86.1 propositionen framförs även förslag om en förändring av UR:s verksamhet och finansiering. Den totala ambitionsnivån vad gäller utbildningsprogramverksamheten föreslås omprövas. Vidare sägs i propositionen att UR:s skolprogramutbud bör kunna distribueras på annat sätt än via etern och att kommunerna i ökad utsträckning bör vara beredda att betala för att få dessa program i bandad form. UR:s övriga programverksamhet bör enligt förslaget kunna integreras i ordinarie programverksamhet. Mot detta förslag kan flera invändningar resas. Propositionens förslag om att skolprogramverksamheten huvudsakligen skall bekostas av kommunerna innebär sannolikt i praktiken en total avveckling av skolradio och skol-TV. Detta innebär att man försvårar för eleverna i den svenska skolan att via radio- och TV-medierna få del av aktuella svenska program som till form och innehåll avpassats föj användning i undervisningen. Att bygga upp en omfattande kopierings- och distributionsverksamhet centralt i anslutning till UR, i stället för att använda sig av den redan befintliga resurs som AV-centralerna utgör, för att ersätta etersändningarna med markdistribution av programmen kan knappast vara rationellt. Det skulle med säkerhet även medföra en försämrad service inom AV-området för lärarna. UR:s programverksamhet för skolområdet är en unik resurs. Genom UR:s program kan skolans elever få del av radio- och TV-program som har producerats med utgångspunkt i kunskaper om elevernas förutsättningar och undervisningens mål, kombinerat med ett journalistiskt kunnande. De särskilda kvaliteter som UR:s program kan tillföra skolundervisningen är bl. a. aktualitet, kunskap om medierna, kulturupplevelser, delaktighet i andra människors och gruppers erfarenheter och kunskaper samt internationella utblickar. Etersändningen av programmen innebär att användarna snabbt och enkelt nås av programmen. Möjligheten att se och lyssna vid själva sändningstillfället finns och utnyttjas, framför allt i låg- och mellanstadieklasser, som i stor utsträckning saknar tillgång till apparatur för uppspelning av videoband. (av användningen av TV-program på lågstadiet och av användningen på mellanstadiet sker som direkttittande vid sändningstillfället.) Den bandning av programmen som sker vid landets AV-centraler medger å andra sidan en flexibel användning i undervisningen. Etersändning av skolprogram ger också möjlighet för föräldrar och andra utbildningsintresserade att ta del av de program som barnen möter i skolan. En sekundär målgrupp är landets pensionärer, som i stor utsträckning tar del av skolprogrammen i samband med sändningarna . UR:s avtal med staten, avseende rundradioverksamheten på utbildningsområdet, innebär också en garanti vad gäller programmens innehåll bl. a. med tanke på kraven på saklighet och opartiskhet. UR:s ställning som rundradioföretag innebär goda möjligheter till samarbete med andra länders radioföretag inom utbildningsprogramområdet. Samplanering och samfinansiering ger möjligheter att genomföra stora och kostsamma programprojekt. UR:s skolprogram har ett högt anseende även internationellt. I UR:s uppdrag betonas vikten av insatser för barn med särskilda behov. En avveckling av skolprogramverksamheten innebär således ett slag riktat mot de svagaste eleverna. Inte minst i av ekonomisk åtstramning är det angeläget att värna om allas rätt till en utbildning med kvalitet och alla barns rätt till den goda skolan. Skolprogrammen har en utbredd användning. En mycket stor andel av lärarna på högstadiet () och gymnasieskolan () använder språkprogram (ljudband) i undervisningen. Mer än hälften av grundskollärarna använder TV/video, och hälften använder radio/ljudband i andra ämnen än främmande språk. Nya behov av utbildning, såsom dataundervisning, kommer att göra sig gällande , och UR bör kunna erbjuda sådana program i samarbete med företag och studieförbund. Vid sidan om program för elever i skilda åldrar görs även fortbildningsinsatser inom skilda områden för lärarna, program och projekt med syfte att t. ex. förmedla information om nya läroplaner och ge pedagogiska och metodiska modeller för arbetet inom olika områden. I samband med vissa skolreformer har UR kunnat göra omfattande och snabba fortbildningsinsatser för mycket stora lärargrupper, på ett sätt som också inneburit stora ekonomiska besparingar. Det finns en allt mer ökande medvetenhet om betydelsen av skolans och utbildningens kvalitet som en investering för framtiden. I ljuset av detta framstår det som obegripligt och oacceptabelt att det är just utbildningsverksamheten som pekas ut som besparingsmöjlighet inom verksamhetsområde. Det finns en tendens till ökande kulturlöshet, inte minst bland barn och ungdom. Medieutvecklingen får en allt mer kommersiell inriktning. Risken för utarmning av den svenska kulturen och det svenska språket måste tas på allvar. Mot bakgrund av vad som ovan anförts hemställs att beslutar uttala sig för en översyn av UR:s framtida organisation, innehåll och verksamhet. () () ()