mot · G6022008 · 1983-01-25 00:00:00 — 1982/83 2008-2016 m. fl. Förslag om tilläggsbudget II till statsbudgeten för /83 (prop. 1982/83:101) Under 14:e huvudtiteln, punkt B 26, föreslås Bidrag till på tilläggsbudget II till statsbudgeten för /83 med ett reservationsanslag på 25 milj. kr. Bidraget skall användas för en finansiell rekonstruktion av bolaget, som innebär att de s. k. utvecklingsbara delarna av drivs vidare. Vi har i tidigare motioner påpekat att problemen inom industrin inte kan avhjälpas genom upprepade statliga förlusttäckningsbidrag till krisbranscher och krisföretag. Många företag får sina långsiktiga möjligheter att helt eller delvis överleva försämrade genom sådana bidrag. Kortsiktigt kan stöd till industrin uppehålla sysselsättningen. Men som industristödsutredningen påpekar i sitt avgivna betänkande, SOU 1981:72, innebär det också att man i de aktuella regionerna ytterligare försämrar de långsiktiga förutsättningarna för en balanserad utveckling. Medan industristrukturen i andra landsändar utan statsingripande successivt anpassas till ändrade förutsättningar, medverkar industristödet till att en redan otidsenlig struktur bevaras i stödregionerna. Avvecklingen av konkurrenssvaga verksamheter är i många väsentliga avseenden en förutsättning för utveckling av konkurrenskraftiga nya verksamheter, säger industristödsutredningen. Utredningen menar vidare att de negativa effekterna på sysselsättningen av en konkurs ofta överskattas. En finansiell rekonstruktion genom konkurs eller ackord synes i vissa fall kunna förbättra förutsättningar för fortsatt drift och reducera behovet av framtida ytterligare stödinsatser. Utifrån principiella överväganden hade den bästa lösningen för varit att ha gått i konkurs . En konkurs skulle snabbt och effektivt möjliggjort en total sanering av företaget. Skulder som inte fanns täckning för skulle skrivits av. De utvecklingsbara delarna av företaget skulle ha kommit att drivas vidare. Nya ägare skulle träda till med nytt kapital och ny kompetens. En sådan lösning skulle ha tillförsäkrat de livskraftiga delarna av före 1 1982/83. taget förutsättningar att utvecklas under sakkunnig ledning och med erforderligt finansiellt stöd. Dröjsmålet med beslut från statsmakternas sida är beklagligt. fram till början på 1983 har anställda, leverantörer, borgenärer, företag och ortsbefolkning fått leva i ovisshet om hur regering och riksdag ställer sig till rekonstruktion av företaget. Denna brist på handlingskraft har också skadat verksamheternas långsiktiga möjligheter. Ett förslag till rekonstruktion som framlades , och som regeringen lagt fram i tilläggsbudget II, innebär att de s. k. utvecklingsbara delarna av tas över av ett nytt företag, i vilket många anställda satsar pengar. Rent principiellt har vi ingenting att invända mot sådana löntagarägda företag. De ger i själva verket ett spritt, enskilt ägande. Den företagsformen skall i fri och öppen konkurrens på lika villkor få konkurrera med andra typer av ägandeformer om att kunna producera varor och tjänster på bästa sätt och till lägsta kostnad. För att de anställda inte skall lockas till förluster bör dock företaget i utgångsläget ha gynnsamma förutsättningar. Den lösning som föreligger har på vissa grunder kritiserats. Vi anser att den nya företagsbildning som skapats, de regeringsbeslut om statsgarantier för ackordsuppgörelsen och de givna statliga garantierna för lån på 15 milj. kr. som givits, gör att i praktiken ställts inför ett faktum. Vi hyser också betydande oro för den nya företagskonstruktionens livskraft och ledningens möjligheter att omdana företaget till ett konkurrenskraftigt och lönsamt företag . Vi anser det vara skyldighet att ställa ytterligare krav på företaget innan föreslagna bidrag betalas ut. Dessa krav skall ställas i syfte att underlätta en erforderlig omdaning av företaget efter affärsmässiga principer. Det är även skyldighet att på detta sätt tillse att det nya företaget får ett rimligt utgångsläge och de anställdas pengar som satsats i detta företag inte satsats förgäves. Det Finns enligt uppgifter vi inhämtat ett behov av fortsatta rationaliseringar inom företaget. En plan bör tas fram eventuellt genom utomstående konsults försorg för en rationell bemanning av företaget. En översyn av ledningskapaciteten och styrfunktionerna bör även ingå i en sådan översyn av företaget. En sådan plan bör vara fastställd och godtagen inom företaget innan beviljar några medel. ningar uppfyllts skall regeringen återkomma till . skall de 25 miljonerna ej betalas ut. Under den begränsade tidsrymd som detta ytterligare skulle fördröja rekonstruktionen bör regeringen kunna ställa erforderliga statliga lånegarantier för företagets fortsatta drift. Om det rekonstruerade skall ha möjlighet att överleva ställs utomordentligt stora krav på ledning, anställda och ägare. Erforderliga rationaliseringar och vissa nedläggningar måste kunna göras snabbt och rationellt för att ytterligare kapital inte skall behöva gå förlorat. Kraven är stora på ledningens fasthet att genomdriva de på kort sikt impopulära åtgärder som är nödvändiga för att företaget skall överleva. En betalningsinställelse med åtföljande konkurs på ett senare stadium efter det att företaget drivits utan erforderliga rationaliseringar skulle bli direkt förödande för verksamheten och berörda orter. Vid en framtida konkurs skulle förutsättningarna för en rekonstruktion vara mycket mindre än . De som motsätter sig en rationell drift under affärsmässiga principer av företaget tar därmed på sig ansvaret för att företaget körs i botten och samtlig personal riskerar sin framtida sysselsättning. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att i avvaktan på en erforderlig åtgärdsplan avslår regeringens förslag att till Bidrag till på tilläggsbudget II till statsbudgeten för /83 skall anvisas ett reservationsanslag på 25 milj. 2. att hos regeringen omgående begär förslag på ett åtgärdsprogram för , 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om regeringens handläggning av rekonstruktionen av . () () () . ()