mot · G6022280 · 1983-04-04 00:00:00 — Underrätternas sammansättning m. m. 1982/83:126) I propositionen föreslår regeringen förändringar i underrätternas sammansättning. I stället för, som , domare och fem nämndemän föreslås domare och tre nämndemän. Dock skall nu gällande ordning fortsätta att gälla vid brottmål där det är uppenbart att brottsrubriceringen inte kan leda till lindrigare straff än fängelse . De tre nämndemännen föreslås få individuell rösträtt i likhet med vad som gäller i högre rättsinstanser. Huvudsyftet med reformen är att minska kostnaderna för rättegången i underrätterna. Det beräknas att den föreslagna ordningen skulle kunna leda till en besparing av ca 14 milj. kr. Enligt förslaget i propositionen avser man inte att minska det totala antalet nämndemän. Det sägs att deras totala antal mycket väl kan ökas inom ramen för förslaget. Besparingen sker genom att varje nämndeman kommer att få tjänstgöra vid färre tillfällen. Genom att behålla minst det nuvarande antalet nämndemän blir det möjligt med spridning på olika socialgrupper i samhället. Den departementspromemoria (Ds Ju 1981:18) som ligger till grund för den nu aktuella propositionen har remissbehandlats. Remissvaren är ovanligt negativa. I vissa delar har en majoritet gått emot förslagen i promemorian. Ändå har regeringen ansett sig böra lägga en proposition grundad på promemorian. Huvudskälet torde vara att spara ca 14 milj. kr. Man anser också att den ordning som fungerar i högre rätt även borde kunna fungera i underrätterna. Inom kommunisterna har vi aldrig haft några illusioner om att det skulle kunna existera en absolut oväldig rättvisa för alla i ett klassamhälle. Den som blivit bra utrustad, ekonomiskt och utbildningsmässigt, har ett övertag också i den rättsliga processen. Vi ser rättsapparaten som en del av en överbyggnad till ett underliggande samhälle där sociala och ekonomiska orättvisor alltjämt finns kvar. Denna vår grundinställning leder oss till ställningstagandet att, så långt det är möjligt, slå vakt om de svagares rätt i samhället. Skall de svaga kunna få en rättvis behandling i den rättsliga processen så måste de människor som dömer ha socialt ursprung också inom den socialt och ekonomiskt svagaste klassen i samhället. Det råder en uppenbar snedfördelning, med övervikt från socialt och ekonomiskt välbeställda samhällsskikt, när det gäller lagfarna domare. Därför är det viktigt att som motvikt rekrytera nämndemän från samhällets svagare skikt. När det totala antalet nämndemän nu kommer att behållas eller ökas ges det utrymme för en sådan inriktning av nämndemännens rekrytering. Vi har redan nämnt att remissvaren över lag varit negativa. En av de remissinstanser som också varit negativ är LO. avstyrker i sitt remissvar att antalet nämndemän minskas från fem till tre i underrätterna. Däremot tillstyrks att nämndemännen får individuell rösträtt. Man yrkar på fler industriarbetare till nämndemannauppdrag, eftersom denna socialgrupp nu är underrepresenterad. Man pekar också på behovet av att nämndemännen får utbildning för sina uppdrag på samhällets bekostnad. 70-årsgränsen för uppdrag som nämndeman vill LO slopa. Vi delar väsentligen de synpunkter som LO framfört i sitt remissvar. I vad gäller antalet tjänstgörande nämndemän i underrätterna är vi dock beredda att gå med på det förslag som lagts fram i propositionen. Antalet nämndemän enligt nuvarande ordning behålls ju också i brottmål av svårare art. I övriga delar hävdar vi samma uppfattning som framförts i LO:s remissvar. Vi anser sålunda att skall uttala sig för en ökad rekrytering från gruppen industriarbetare till nämndemän. Vi anser också att skall uttala sig för förbättrad ekonomisk ersättning till nämndemännen och utbildning av dessa på samhällets bekostnad. Sker så kompenseras den olägenhet som skulle kunna tänkas uppkomma genom att antalet tjänstgörande nämndemän i underrätterna minskas från fem till tre. Vi anser också att en utvärdering av den ändrade ordningen skall genomföras sedan den fått verka . Med hänvisning till det anförda yrkar vi att - med godkännande av proposition 1982/83:126 i övrigt - som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det totala antalet nämndemän, deras sociala bakgrund, ekonomiska ersättning och utbildning. PER (vpk) MAJ (vpk)