mot · G702111 · 1983-11-15 00:00:00 — m. fl. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 1983/84:40) Sammanfattning I motionen föreslås att regeringens förslag om nedläggning av den kliniska läkarutbildningen vid avslås. I stället förordas att hemställer att regeringen återkommer med nytt förslag om neddragning av läkarutbildningen med bibehållande av den kliniska läkarutbildningen vid . Klinisk undervisning etablerades i . () har gjort sig känt som en mycket forskningsaktiv enhet. anses t. ex. allmänt gälla som ett av de internationellt sett mest respekterade svenska sjukhusen. Som grund för dessa påståenden kan anföras: har 143 doktorsavhandlingar framgångsrikt försvarats i . Enbart har 66 avhandlingar ventilerats. Volymen avhandlingar måste anses hög, då saknar teoretiska institutioner, och avhandlingarna således enbart avser kliniska ämnen. Antalet forskarstuderanden i förhållande till antalet intagna läkarstudenter är 2,1, vilket överstiger genomsnittet för övriga undervisningssjukhus. Institutionerna vid beviljades forskningsanslag med totalt ca 13,5 milj. kr., varav från medicinska forskningsrådet ca 4 milj. kr. Forskningen i har internationellt sett uppmärksammats i anslutning till bl. a. proteinkemi och koagulationssjukdomar. Med utgångspunkt i har en internationellt ledande forskargrupp inom tillämpad proteinkemi byggts upp . Den nationella betydelsen av denna forskning kan inte överskattas och har givit ett flertal direkta resultat, vilka kommit sjukvården till del i form av förbättrade metoder och inblick i tidigare okända biologiska mekanismer. Parallellt härmed har koagulationslaboratoriet bedrivit en verksamhet som är internationellt ledande inom området. inom andra forskningsområden har hävdat sig i internationella sammanhang. Således utgör som geografisk, befolknings- och industriell enhet ett unikt studieobjekt för den epidemiologiska forskningen. Med epidemiologi avses kartläggning av sjukdomars naturalhistoria och 1 1983/84. förlopp i en given miljö. Den epidemiologiska forskningen har av flera skäl även internationellt sett kommit att koncentreras till . Anledningarna till detta är att har en tillräckligt stor population inom ett avgränsat geografiskt område. Populationen är väl kartlagd och har endast haft tillgång till ett sjukhus. Samtliga journaler och röntgenfilmer finns bevarade. I detta avseende är unikt. Malmös särställning ur epidemiologisk synpunkt har uppmärksammats internationellt. Exempelvis har WHO valt att i genomföra en stor undersökning rörande åderförkalkning. Vidare har en mycket omfattande undersökning om sambandet mellan kost och cancer startat i initierad av det internationella cancerforskningsinstitutet i . Ett annat område där är ledande är frakturepidemiologi. av samtliga data om s. k. fragilitetsfrakturers epidemiologi har insamlats i . Den viktigaste av dessa är den åldersbetingade lårbenshalsfrakturen, som vållar ett stort humanitärt lidande och kräver en stor andel av sjukvårdens resurser. En professur i långvårdsmedicin och en professur i socialmedicin har också inrättats i . Den höga forskningsaktiviteten är dock inte koncentrerad till de nämnda linjerna. Den föreligger över hela fältet och även vid kliniker där statsmakterna ännu ej inrättat professur. Således utgick från medicinska kliniken mer än 100 publikationer. Öronkliniken har presenterat 20 avhandlingar, varav inte mindre än 11 . Infektionsklinikens vetenskapliga kompetens har medfört att den driver en skandinavisk kursverksamhet för alla de nordiska länderna, och utgör nationellt centrum för tropiklaboratoriell verksamhet. Så sent som har regeringen utsett innehavare på en nyinrättad professur i anestesiologi. har sålunda med hänsyn till avståndet till de teoretiska institutionerna, vilka är belägna i , på ett naturligt sätt framför allt kommit att ägna sig åt klinisk och tillämpad forskning. Resultaten av denna forskning har varit mycket goda. Detta har självskriven betydelse för hela landet, men även internationellt. Vid sker ett årligt intag av läkarstuderanden med 90 platser av landets totalt 1 026, dvs. Totalt sker vid ett årligt intag om 190 platser. dryga 2 miljoner invånare har således tillgång till 9,5 utbildningsplatser per 100 000 invånare. Utgångspunkten vid en bedömning av den kliniska utbildningens kvalitet måste vara det patientantal som varje studerande har som underlag i den praktiska, kliniska utbildningen. De läkarstuderande vid har det i landet, utan någon som helst konkurrens med övriga undervisningssjukhus, ojämförligt bredaste undervisningsunderlaget i praktisk-klinisk tillämpning inom såväl öppen som sluten vård. Det skall därvid ytterligare framhållas, att genom kommuns struktur utgör basen för sjukvården i , och att vid undervisningssjukhuset även handhas all den vård som ges vid länssjukhus och länsdelssjukhus i ett sjukvårdsområde. Härigenom erhåller de studerande ur såväl diagnostisk som terapeutisk synvinkel ett mycket brett patientunderlag. utgör därigenom en utomordentligt värdefull rekryteringskälla av specialistkompetenta läkare för sjukhus inom hela den . har vidare påtagit sig en stor andel av den kursbundna vidareutbildningen av läkare. Bakgrunden härtill är dels MAS-läkarnas stora engagemang, dels speciella lämplighet för denna typ av utbildning. särställning som både akutsjukhus inom ett stort upptagningsområde och med ett heltäckande spektrum av patientklientel och sjukdomar har gjort förutsättningarna särskilt goda. Inom har efter hand utvecklats former för ett stort antal läkares kompletterande utbildning efter specialistutbildning, s. k. lasarettsläkarutbildning. I bedrivs en omfattande utbildning och handledning av flera yrkeskategorier som sjuksköterskor, assistenter för olika laboratorier, röntgen, operation m. m. I denna utbildning medverkar i betydande utsträckning läkare med akademiska meriter, vilket för utbildningens kvalitet. Sammanlagt 80 kombinationstjänster finns för läkare vid . Dessa är delvis avlönade av kommun för sina sjukvårdsmässiga insatser. Samtliga ca 550 läkare inom kommun har emellertid skyldighet att delta i undervisning och forskning. Antalet övriga inrättade universitetst jänster t. ex. sjuksköterskor, laboratorieassistenter, ingenjörer och sekreterare uppgår till ca 250. Totalt antal universitetsanställda heltidstjänster (årsarbetare) vid uppgår således till 330. Omräknat i deltidstjänster torde antalet universitetsanställda med renodlade undervisnings- och forskningsuppgifter uppgå till drygt 400 personer. Totalt uppgår de statliga anslagen till läkarutbildning och forskning i till drygt 100 milj. kr. fördelade på följande sätt: Universitetsanslag Grundutbildning 16 638 000 Forskning, forskarutb. (LUA) Grundutbildning ca 12 921 000 Forskning 41 599 000 (huvudsakligen statliga) totalt 13 466 500 Driftkostnaderna för grundutbildning och forskning vid har av 118,8 milj. kr. 1982, varav 97,2 milj. kr. För finansiering tillskjuts av kommunala medel inte mindre än 34,3 milj. kr. Detta visar att den statliga ersättningen endast täcker av kostnaderna. kommun är därmed den sjukvårdshuvudman i landet som tillskjuter mest kommunala skattepengar till forskning och utbildning. Ackumulerat har kommunen tillskjutit kommunala skattemedel i storleksordningen 300 milj. kr. kommuns åtaganden inom regionsjukvården Vid bedrivs exklusiv regionsjukvård i form av endokrinologi, handkirurgi, koagulationsvård och plastikkirurgi. Regionsjukvård bedrivs även i mindre omfattning vid ett stort antal kliniker, t. ex. vad gäller lungcancerpatienter och njurtransplantationer. Regionsjukvården vid motsvarar ca 100 vårdplatser och sysselsätter ungefärligen 250 heltidstjänster (årsarbetare) eller ca 400 personer. Utbildningens och forskningens betydelse för regionsjukvården, liksom för sjukvårdens kvalitet i stort, torde vara självklar. Regeringen har i proposition 1983/84:40 bl. a. föreslagit att planeringsramen för läkarlinjen minskas med 90 platser för /85. Minskningen avses i princip genomföras så att den kliniska utbildningen vid helt läggs ned. Förslaget sägs syfta till att enligt gällande utgående ersättning till kommun om ca 55 milj. kr. inte längre skall utgå. Vidare föreslås den medicinska forskningen vid successivt avvecklad. Avvecklingen antas ta sex å sju budgetår och beräknas medföra besparingar under huvudtitel med ca 20 milj. kr. för hela avvecklingsperioden. Förslaget medför således omfattande budgetmässiga besparingar men innehåller ej några analyser av konsekvenserna för den medicinska utbildningen och forskningen i eller för regionsjukvården. Hänsyn har ej heller tagits till rådande prekära arbetsmarknadssituation i sydvästra . viktiga ställning i många avseenden, liksom dess internationellt mycket goda renommé, synes också ha varit okänd kunskap för förslagsställaren. Det bör också särskilt noteras att det i budgetpropositionen inför /83 visserligen föreslogs att planeringsramen för läkarlinjen skulle minska med 90 platser, men att minskningen avsågs ske vid enligt förslag från såväl UHÄ som institutet självt, och efter samråd med de studerande vid institutet. ansåg sig emellertid inte då ha tillräckligt underlag för ett sådant beslut. budgetproposition anfördes också att en samlad prövning av läkarlinjens dimensionering fick anstå till nästa, dvs. innevarande års, . Som skäl härför angavs att regeringen önskade avvakta väntade prognoser angående den långsiktiga efterfrågan på läkararbetskraft. Sådana prognoser föreligger emellertid fortfarande inte. Regeringen har ej heller samrått med . Det skall erinras om att motsatt sig en nedskärning av antalet läkarutbildningsplatser. Det är mot denna bakgrund förvånande att regeringen , utan att avvakta nämnda prognoser och samråd med , anser att åtgärder måste vidtas för att minska riskerna för ett läkaröverskott (prop. s. 14). Den föreslagna minskningen avses dessutom ske i vilken ort över huvud tidigare icke förekommit i diskussionen om en eventuell minskning av läkarlinjens studerandeantal. UHÄ har som första alternativ angett en minskning vid med 90 platser. Regeringens förslag strider mot såväl vad den tidigare själv uttalat som mot UHÄ:s förord i frågan. Konsekvenserna vid en avveckling av utbildning och forskning vid Förslaget har vittgående konsekvenser för och sydvästra som sysselsättningsregion. I uppgår arbetslösheten f. n. till 8 500 personer eller av arbetskraften. Motsvarande siffror för är 20 000 personer resp. . kommun är med sina 230 000 invånare lika stort som ett genomsnittslän i landet. Betraktar man kommun som ett eget län ligger på andra plats vad gäller hög arbetslöshet. Enligt länsarbetsnämndens bedömningar kommer arbetsmarknadsläget i länet och i kommun att försämras ytterligare. Inom den offentliga sektorn leder besparingsåtgärder och rationaliseringar till stagnerande och i vissa fall minskande arbetskraftsefterfrågan. Industrin fortsätter att minska sitt behov av arbetskraft. Exempelvis är kraftiga nedskärningar, ca 900 arbetstillfällen, beslutade vid varv. Vid en konsekvent avveckling på det sätt regeringen nu föreslagit kommer sydvästra att mista ytterligare minst 800 arbetstillfällen, varav 400 universitetsanställda och 400 anställda av kommun i regionsjukvården. Mot bakgrund av kommuns stora satsning på forskningsverksamhet är det emellertid sannolikt att än fler personer kan komma att beröras av en avveckling. Förslaget får dessutom långtgående verkningar för medicinsk-teknisk, farmacevtisk och annan industri i med anknytning till utbildning, forskning och sjukvård. I västra finns ett stort antal företag med bio-medicinsk eller medicinsk teknisk inriktning. De är ofta utpräglat forskningsintensiva företag och i stark expansion. Som exempel kan nämnas , Draco, Ferring, Ferrosan, alla i /och i . omsatte dessa företag mer än . Tillsammans har de en utvecklingspotential i mångmiljardklassen, vilket också motsvarar många hundratals arbetstillfällen. För läkemedelsindustrin är den direkta närheten till ett framstående forskningssjukhus av vital betydelse. Nya läkemedel kan inte utvecklas utan ett intimt samarbete med kliniska forskare. har sedan det blev undervisningssjukhus spelat en viktig roll i dessa sammanhang. Många av sjukhusets kliniker och läkare har på ett avgörande sätt medverkat vid utvecklingen av nya läkemedel som används över hela världen. Högteknologisk och forskningsintensiv industri samarbetar i alla industriländer med universitets- och högskoleforskningen. Läkemedelsföretagen i är som ovan redovisats starkt beroende av forskningsresurserna vid . Den föreslagna nedläggningen av läkarutbildningen och forskningen vid försvagar därför starkt livskraf ten och expensionsmöjligheterna för väsentliga industrigrenar i . berövas således en betydande möjlighet att av egen kraft lösa sina svåra arbetsmarknadsproblem. Vidare försvagas allvarligt Malmös möjligheter att hävda sig som storstad och därmed förutsättningarna att bidra till en positiv ekonomisk utveckling för landet som helhet. Som ovan konstaterats har de ca 2 miljonerna invånare i f. n. tillgång till 9,5 läkarutbildningsplatser per 100 000 invånare. Andelen sjunker nu till 5,0 per 100 000 invånare. Som jämförelse kan andras att andel av det totala antalet läkarutbildningsplatser - 370 t. o. m. ökar från nu till ! På lång sikt finns det farhågor för betydande rekryteringsproblem av läkare till södra regionen vid nedläggning i . En sådan snedfördelning av antalet utbildningsplatser kan enligt vår mening inte anses som ett rimligt uttryck för regionpolitiska hänsyn. Vad regeringen i propositionen anfört, att den lägger fram ett förslag som bidrar till en mindre väl avvägd geografisk fördelning och att därför eventuella fortsatta minskningar bör koncentreras till mellan-Sverige (prop. 15), förtjänar mot denna bakgrund ingen kommentar. Det bör dock särskilt noteras att och , vilka erhåller statlig ersättning för utbildning med 12 resp. 15 milj. kr., till skillnad från ej är forskningssjukhus och saknar akademiska tjänster. Konsekvenserna vid en neddragning i måste därför te sig marginella i jämförelse med de stora peroblem förslagets genomförande skapar i . En neddragning i skulle ur såväl forsknings- som regionalpolitisk synpunkt vara mera rimlig. De totala kostnaderna för utbildning och forskning i har angetts till drygt 118 milj. kr. Regeringens förslag synes ta sikte på en besparing om 75 milj. kr. Under förutsättning av att regeringen avser att bibehålla landets samlade medicinska forskningsvolym vid oförändrad nivå, måste regeringen finna en annan sjukvårdshuvudman som är beredd att med kommunala medel täcka forskningsaktiviteter motsvarande ca 35 milj. kr., då det inte är vare sig skäligt eller troligt att kommunen hädanefter skall tillskjuta dessa medel. Vidare måste forskningsverksamhet nyetableras eller sammanföras med redan existerande verksamhet på annan ort. Kostnaderna för flyttning av forskningspersonalen vid de 21 universitetsinstitutionerna torde tillsammans med behovet av investeringar i nya lokaler och utrustning vida överstiga (11875=)43 milj. kr. och torde sakna såväl ekono miska som lokalmässiga resurser att ta över verksamheten som bedrivs vid . Det skall vidare i sammanhanget noteras att professorerna vid innehar sådana fullmakter att de ej kan bli föremål för omplacering, varför statens kostnader för MAS-professorerna kommer att kvarstå. Om regeringen däremot avser att även totalt minska den medicinska forskningsvolymen är det enligt vår mening ett övergivande av ett av regeringen prioriterat område. Regeringen har under alla förhållanden ej angett den samhällsekonomiska totaleffekten av förslaget. Någon besparing i samhällsekonomisk mening torde enligt vår mening inte uppstå genom förslaget. Om regeringen önskar flytta forskningen till annat sjukhus, kommer kompetens och kvalitet inte att kunna upprätthållas vid , varför sannolikt regionsjukvården måste avvecklas. Specialiteter som är beroende av regionvårdsklientelet måste flyttas. Sådana finns i i form av endokrinologi, handkirurgi, koagulationsvård och plastikkirurgi. Specialiteter som regionvård helt är beroende av. Även inom flertalet andra verksamheter tas regionsjukvårdspatienter emot. En avveckling av regionsjukvården har av oss ovan angetts beröra ca 100 vårdplatser och ca 400 anställda vid . Regeringen har visserligen angett att regionsjukvårdens speciella krav bör beaktas i särskilda överläggningar mellan och de båda sjukvårdshuvudmännen (prop. s. 15). Som vi redan närmare utvecklat, kan en forskningsverksamhet enligt vår mening inte bedrivas fristående från utbildningen och utan medel, varför ej heller bedrivandet av regionsjukvård blir möjlig. Vi har ovan utförligt redogjort för den omfattande forskningsverksamhet som bedrivs vid . En avveckling av som undervisningssjukhus medför att i princip samtliga forskningsaktiviteter drabbas, t. ex. den forskning i samhälls- och miljömedicin som i samklang med hälso- och sjukvårdslagens anda inletts i . Denna forskning, som är av utomordentligt stor betydelse för framtida insatser mot hälsorisker i miljö och samhälle, kan inte bedrivas utan statligt stöd. Förebyggande forskning har lång tradition i , bl. a. genom avdelningen för förebyggande medicin. kommun tillskjuter till denna verksamhet 6 milj. kr. har vidare som ensam huvudman gett aktiva forskare stöd inom ramen för ett unikt ersättningssystem, de s. k. NHLledigheterna. I den totalbemanningsplan för läkare som sjukvårdsstyrelsen i antagit har ett utrymme motsvarande 15-20 tjänster för Detta utrymme kommer att dras in vid den avveckling av statens åtaganden som föreslås. Konsekvenserna för läkarutbildningen är i princip självklara. Den avvecklas helt vid och bortfallet av de akademiska befattningarna omöjliggör att pågående och omfattande vidareutbildningsaktiviteter för läkare fortsätter, liksom den s. k. lasarettsläkarutbildningen. Det kan befaras att dessa aktiviteter helt lämnar . Också den i planerade utvecklingen av omvårdnadsforskningen kräver god tillgång till kompetenta handledare i utbildningen av andra kategorier än läkare. Utgångspunkter för en minskning av läkarutbildningen Åtminstone två utgångspunkter kan anföras till stöd för att en eventuell minskning av läkarutbildningen bör ske på annat sätt än regeringen nu föreslagit. Dels måste avgörande hänsyn tas till arbetsmarknads- och regionalpolitisk situation på de aktuella undervisningsorterna. Dels måste de undervisningssjukhus som avses bibehållas kunna tillförsäkra de studerande ett fullgott patientunderlag med tillgång till såväl materiella som personella resurser för såväl forskning som utbildning. För situationen i i dessa avseenden har vi dredan redogjort. En neddragning av utbildning och forskning vid ett eller flera undervisningssjukhus i skulle ej få tillnärmelsevis samma effekter. Förslag om neddragning i har också i två på varandra följande petitaframställningar lagts fram av . utgör redan huvudcentrum för den medicinska utbildningen och forskningen. Storleken av dessa aktiviteter gör att en minskning där ej skulle märkas i samma utsträckning. är dessutom rikt på andra forskningsinstitut och industrier med möjlighet till expansion. En eventuell neddragning av läkarutbildningen bör därför ske i . Som visats i en till utbildningsutskottet från i ställd skrivelse är det möjligt att åtstadkomma ungefär samma besparingseffekt genom en neddragning i men med betydligt mindre allvarliga konsekvenser. Den kliniska utbildningen av läkare är beroende av ett visst patientantal för att bereda varje studerande ett fullgott underlag för den praktiska kliniska utbildningen. Om läkarutbildningen skall minskas är det angeläget att framhålla att utbildningen måste bibehållas vid sjukhus som kan tillförsäkra det patientunderlag som erfordras för såväl forskning som utbildning. kan erbjuda ett sådant underlag. intar t. ex. förstaplatsen vid en jämförelse med övriga undervisningssjukhus när det gäller patientunderlaget i såväl sluten vård (vårddagar per utbildningsplats) som öppen vård (läkarbesök per utbildningsplats). UHÄ har tidigare föreslagit en minskning av antagningskapaciteten med 90 platser vid . UHÄ räknade därvid (kostnadsnivå) med en total besparing om ca 8,5 milj. kr. på utbildningsanslagen till institutet. Härtill kommer minskade LUA-bidrag, som av UHÄ uppskattats till ca 15 milj. kr. Regeringen räknar nu med besparingar i på utbildningsanslagen med 33 milj. kr., varav 13 milj. kr. i LUA-bidrag till kommunen. Den föreslagna besparingen i är alltså budgetmässigt större än vad UHÄ beräknat för motsvarande neddragning i . Vi ifrågasätter dock riktigheten av att större besparingar står att göra vid . Motsvarande besparing bör i princip kunna uppnås också i . Därest regeringen utöver, såsom det nu framgår av propositionen, avser att avveckla även den del av LUA-bidraget till kommun om ca 41 milj. kr. som rör forskning, bör även i detta avseende alternativa förslag sökas med konsekvenser för LUA-bidragen. I stället för en total avveckling i bör en neddragning prövas över flera utbildningsorter. Hänsyn har ej heller tagits till insatser av kommun och till att dessa medel vid bibehållen forskningsvolym måste anskaffas på annat sätt. Hänsyn har ej tagits till omplaceringar och tillkommande kostnader i samband med flyttningar. bör mot denna bakgrund hos regeringen hemställa om nytt förslag om neddragning av läkarutbildningen med bibehållande av den kliniska grundutbildningen vid . En sådan ordning torde inte behöva innebära att besparingseffekterna förskjuts i tiden. Beträffande vad i propositionen sagts att den närmare fördelningen av resurser på berörda sjukhus i och bör dock kunna bli föremål för särskilda överläggningar mellan universitet och de båda sjukvårdshuvudmännen och att därvid regionsjukvårdens speciella krav bör beaktas (prop. s. 15), saknas anledning att nu föregripa den vidare behandlingen i ärendet. Därest regeringens förslag skulle kvarstå efter behandlingen i utskottet, är det dock vår uppfattning att UHÄ måste delta i sådana överläggningar. Därvid bör frågan om såväl antal utbildningsplatser som forskningsresurser i resp. hållas öppen och bli föremål för överenskommelser. En nedskärning av forskningsresurserna vid medicinska fakulteten i bör ske i begränsad omfattning med bibehållande av avgörande resurser på . Därest regeringens ursprungliga förslag vinner bifall bör Lunds universitet ges i uppdrag att bilda landets första vidareutbildningsfakultet för läkare. En fjärdedel av alla NLV-kurser ges redan nu i . Andelen bör kunna öka till hälften och resurser motsvarande denna kapacitetsökning tillföras , som avgörande forskningsresurser bibehålls. Vad som framhållits torde emellertid inte på något påtagligt sätt mildra de omfattande konsekvenserna av en nedläggning av den kliniska grundutbildningen i . Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen hemställer om nytt förslag om neddragningen av läkarutbildningen med bibehållande av den kliniska grundutbildningen vid . P. O. () HANS () i () () () () () () ()