mot · G6022272 · 1983-04-05 00:00:00 — 1982/83: 2272 Motion 1982/83: 2272 m. fl. Utveckling i (prop. 1982/83:120) De regionalpolitiska problemens art och omfattning framträder med särskild styrka i . Inget annat län har så ogynnsam sysselsättningssituation som . Antalet personer som genomgår arbetsmarknadsutbildning ligger långt över riksgenomsnittet, likaså andelen arbetslösa, undersysselsatta och sysselsatta i beredskapsarbeten. Det otillfredsställande sysselsättningsläget har flera anledningar. En viktig orsak är industrins förhållandevis ringa omfattning. En annan är att den industri som finns har utvecklats svagt och delvis drabbats av strukturproblem. av länets industrisysselsättning finns inom gruv-, järn* och skogsindustrin, dvs. inom branscher med betydande problem. Sysselsättningen inom byggnads- och anläggningsverksamheten minskar och den tidigare kraftiga sysselsättningsökningen inom den offentliga sektorn har upphört. Sysselsättningen inom jord- och skogsbruk är vikande. Det sammanlagda resultatet av dessa förhållanden är att utbudet av sysselsättningstillfällen nu stagnerar. ökar efterfrågan på arbetstillfällen beroende på bl. a. en naturlig tillväxt av befolkningen i förvärvsarbetande åldrar. Denna obalans mellan tillgång och efterfrågan på arbetstillfällen förefaller nu att öka. Risken är stor för tilltagande arbetslöshet och undersysselsättning. För att lösa sysselsättningsproblemen i är länet högt prioriterat när det gäller de ordinarie regional- och sysselsättningspolitiska insatserna. Även de industripolitiska åtgärderna har i hög grad inriktats på . har två gånger beslutat om särskilda åtgärder för , nämligen och . En sammanställning som statskontoret gjort över statliga stödinsatser visar att erhöll i olika former av statligt stöd för närings-, regional- och arbetsmarknadspolitiska insatser samt för förtidspensionering och skatteutjämning. De stimulansåtgärder som beslutades med anledning av dåvarande regeringsförslag innebar en början för en ny och mera aktiv sysselsättningspolitik för . De innebar således en prioritering av långsiktigt verkande industrifrämjande insatser framför mera kortsiktiga åtgärder såsom beredskapsarbeten och tidigareläggning av statliga beställningar. En nyhet som beslutades var nedsättningen av socialförsäkringsavgifterna i fyra inlandskommuner i , nämligen , . Detta är en förhållandevis generell åtgärd som syftar till att allmänt stärka konkurrenskraften hos näringslivet i de nämnda kommunerna. Det är naturligtvis väsentligt för att sänkningen av arbetsgivaravgifterna skall få avsedd verkan att avgiftssänkningen verkligen används för att sänka kostnadsläget och därmed stärka företagens konkurrenskraft. De bör således inte tas ut i form av högre löner eller omotiverade vinstökningar. Effekterna av detta nya medel bör följas noga, så att t. ex. omotiverad snedvridning av konkurrensen inte uppstår mellan skilda företag. Regeringen föreslår nu att socialförsäkringsavgifterna sätts ned i hela . Nedsättningen skall ske fr.o.m. . Den föreslagna avgiftsnedsättningen kommer att medföra en relativ försämring av konkurrensläget för näringslivet i de inlandskommuner som har lägre avgifter. Deras relativa fördel jämfört med t. ex. kustorterna försvinner, om hela länet får samma avgiftsnedsättning. Vi menar att detta inte är acceptabelt. Insatserna måste i stället prioriteras till de områden som har de största problemen. Detta är otvivelaktigt och även enligt propositionen malmfältskommunerna och övriga inlandskommuner. föreslår sålunda att nedsättningen av socialförsäkringsavgifterna görs för näringslivet i de kommuner som huvudsakligen är inlandskommuner. Den nu gällande nedsättningen byggs på med . Någon nedsättning av avgifterna i kustkommunerna anser vi inte skall göras. Kostnaderna i form av uteblivna intäkter kan uppskattas till ytterligare 170 milj. kr. Jämfört med regeringens förslag minskar således belastningen på statsbudgeten med 160 milj. kr. Vi menar att innan ytterligare förändringar görs i vare sig det geografiska området eller storleken av avgiftsnedsättningen måste en utvärdering göras av vilka effekter som uppstått. I propositionen förs ett oklart resonemang om vilka verksamheter som skall få del av den föreslagna avgiftsnedsättningen. Uppenbarligen har socialdemokraterna inte lyckats ena sig om ett förslag utan detta kommer först . Vi menar att all icke-offentlig verksamhet bör få del av den reducerade avgiften. Någon begränsning till gruv- och tillverkningsindustri och några ytterligare exemplifieringar enligt propositionens text kan vi inte biträda. En sådan avgränsning skulle medföra stora administrativa problem att genomföra med mycken byråkratisk pappershantering och det skulle dessutom kunna medföra att viss verksamhet i någon av de kommuner som har avgiftsnedsättning inte skulle få det. sämringen skulle då inte bara bli relativ utan det skulle bli fråga om en absolut försämring för delar av näringslivet i vissa mycket utsatta delar av . Därtill kommer att ett beslut enligt propositionens oklarhet skulle ändra förutsättningarna för vissa näringsverksamheter mycket snabbt, när det i stället är långsiktigt stabila spelregler som är av största vikt för att få igång en expansion. Även i ett annat avseende är propositionen oklar. Det framgår inte om det är existerande verksamheter som skall få den föreslagna avgiftsnedsättningen eller om det enbart är nytillkommande verksamheter. Enligt vår uppfattning skulle det vara mycket olyckligt om den reducerade avgiften enbart gällde nya företag/nyanställningar. Om så vore fallet skulle det radikalt försämra förutsättningarna för nuvarande företag. Regeringen föreslår ett särskilt anslag på 200 milj. kr. för särskilda regionalpolitiska insatser i . I propositionen finns sedan en mycket lång lista på saker som kan finansieras med hjälp av detta anslag. Listan omfattar såväl stort som smått, allt från bidrag till fastbränsleanläggningar till sysselsättning av nyutexaminerade ingenjörer och ekonomer i småföretag. Prövningen av ärenden om anspråk på medel från detta anslag föreslås ligga på regeringen. Vi menar att detta innebär en centralisering av verksamheten som står i strid med vad beslutat i fråga om handläggning av regionalpolitisk! stöd, glesbygdsstöd m. m. Den decentralisering som föreslogs av mittenregeringen och som ställde sig bakom har utfallit väl - detta sägs även i propositionen. Det är då enligt vår uppfattning naturligt att bygga vidare på denna linje. i har för innevarande budgetår ett ramanslag på 25-30 milj. kr. som med stor framgång används till olika glesbygdsinsatser. I propositionen sägs ingenting om huruvida ett sådant anslag kommer att finnas även för /84 och därefter. Socialdemokraterna har varit negativa till denna typ av ramanslag och velat ta bort den. Det är väsentligt att obundna anslag av denna typ finns kvar. Vi föreslår därför att 25 milj. kr. ställs till förfogande för särskilda glesbygdsinsatser utöver den ram på 200 milj. kr. som regeringen föreslagit. Ett annat exempel på centraliseringstendenser i propositionen finns i fråga om prospekteringsinsatser. Det är i och för sig glädjande att socialdemokraterna nu föreslår ett fullföljande av den satsning på basprospektering i som folkpartiregeringen påböijade 1979. Men det är anmärkningsvärt och beklagligt att regeringen nu går vid sidan av den grupp inom som just sysslar med liknande frågor. Inom länet har tl 1982183. nämligen bildats en grupp av olika lokala och regionala intressenter, , som studerar de olika fynd som görs vid prospekteringen, utvärderar dem och undersöker hur man skall gå vidare till faktisk brytning. Vid fördelningen av de medel som socialdemokraterna avdelar för prospekteringsinsatser föreslås att man helt skall gå vid sidan av denna lokalt och regionalt förankrade grupp och i stället gå via en nybildad arbetsgrupp. Ett ytterligare exempel på administrativ centralisering som ges i propositionen är de olika förhandlare eller förhandlingsgrupper som skall tillsättas. Dessa förhandlare föreslås agera på ospecificerat sätt för att förmå stora företag att etablera ny verksamhet i eller speciella delar av länet. Sådan verksamhet bör enligt vår uppfattning bedrivas inom ramen för det s. k. offertstöd som finns för det vanliga regionalpolitiska stödet. Vi menar därför att det inte finns anledning att tillkalla speciella statliga förhandlare i detta syfte. I propositionen sägs att det bör finnas förutsättningar för en ökad regionalpolitisk påverkan inom den statliga upphandlingen. Detta vore enligt vår uppfattning mycket olämpligt. Enligt upphandlingsförordningen skall affärsmässighet vara den grund på vilken den offentliga upphandlingen sker. Några andra avsteg än de som f. n. finns i 9 och 15 §§ i upphandlingskungörelsen bör icke tillåtas. bör avvisa de tankegångar som texten ger uttryck för. Kommunikationsministern föreslår att SJ erhåller 2 milj. kr. för täckning av merkostnader i samband med beställningar av järnvägsmateriel i . Detta innebär ett avsteg från upphandlingsförordningens principer. Det framgår inte i propositionen hur stort detta avsteg är, dvs. till vilken total kostnad den aviserade merkostnaden på 2 milj. kr. Detta är naturligtvis också av mindre intresse, även om det kunde synas naturligt att lämna denna upplysning. kan inte acceptera sådana avsteg från upphandlingsförordningen och yrkar därför avslag på de föreslagna . I propositionen föreslås att förslag att lägga gruvan i i malpåse genomförs. Det underlag som presenteras i propositionen är inte tillräckligt för att bedöma om detta är en nödvändig åtgärd eller inte. Vad som enligt vår uppfattning är väsentligt att betona är att detta icke är liktydigt med en permanent nedläggning av gruvan. Om efterfrågesituationen på kulsinterområdet skulle bli mer gynnsamt kommer eljest inte ha möjligheter att tillgodose sådan efterfrågan enbart från gruvan i . Verksamheten i måste då kunna återupptas. Industriministern föreslår också att helt befrias från arbetsgivaravgifter. Detta skall emellertid enbart gälla nytillkommande sysselsättning. Dessutom skall den enbart gälla den typ av verksamheter som industriministern tidigare nämnt, en definition som enligt vår uppfattning både är oklar och behäftad med klara brister. Vi föreslår således att avgiftsbefrielsen får gälla all icke offentlig verksamhet och både existerande och nytillkommen sysselsättning i orten . Regeringen bör återkomma med beräkning av den budgetbelastning detta medför. har utrett olika lokaliseringsalternativ för ett aluminiumsmältverk, varvid framstått som klart gynnsammast. Företaget har ansökt om tillstånd enligt 136a § byggnadslagen beträffande lokalisering till . I propositionen står att ärendet bereds inom . Ett sådant projekt skulle få stora gynnsamma effekter på näringsliv och sysselsättning i och näraliggande orter. Inom malmfältsutredningen studeras möjligheterna att förverkliga ett projekt med ett apatitverk i . I propositionen sägs bara att stor osäkerhet råder och att regeringen därför inte är beredd att satsa medel på en sådan investering. Enligt vår uppfattning är det alldeles för tidigt att avfärda apatitverksprojektet på det sätt som regeringen gör. I förlängningen på ett sådant projekt kan ligga produktion av fosforsyra och utvinning av sällsynta jordartsmetaller, rare earth metals (REM). Detta skulle kunna innebära en framgångsrik verksamhet som kan komplettera den järnmalmsbaserade produktionen. kommer enligt uppgift att redovisa sina förslag och överväganden . Ställningstagande till ett eventuellt apatitverk kan naturligtvis inte göras på det sätt regeringen föreslår innan denna utredning har arbetat färdigt. Ingen utbyggnad av älv är motståndare till en utbyggnad av älv, liksom de övriga ännu orörda älvarna. Enligt propositionen skall den av socialdemokraterna tillsatta vattenkraftberedningen självfallet" pröva frågan om utbyggnad av älv. Detta borde inte alls vara självklart eftersom i ett beslut från 1977 uttalat att de fyra stora orörda norrlandsälvarna bör skyddas från exploatering. En utbyggnad av älv skulle vara ett ingrepp i naturen av mycket stort negativt värde. Det skulle bl. a. innebära torrlagd älvfåra, förlust av ca 300 permanenta arbetstillfällen och dödsstöten för två samebyar. Som framgår av vår partimotion 1069 om naturvård vill tvärtom lagskydda de orörda älvarna, inkl. älv. Inte heller kan sysselsättningsskäl anföras för ett sådant ingrepp i naturen. Som nämnts ovan skulle en utbyggnad innebära en förlust av flera hundra permanenta arbetstillfällen. I stället skulle ett antal tillfälliga tillkomma vid en utbyggnad. En utbyggnad skulle med andra ord försämra sysselsättningsläget. Den måste alltså avvisas även av detta skäl. I propositionen sägs att om en utbyggnad kommer till stånd bör ett regionalt bolag skapas som blir ägare till de nya kraftstationerna. Det verkar som om detta skulle vara till stor fördel för , och impliceras att stora vinster i vattenkrafttillverkningen då skulle stanna i . Ett regionalt bolag i baserat på överskott från kraftverket i skulle inte på mycket länge tillföra länet några ekonomiska resurser. I propositionen föreslås en försöksverksamhet med integrerad planering av energisparåtgärder och ombyggnadsåtgärder i . Energiministern vill använda ca 3 milj. kr. av anslaget för särskilda regionalpolitiska insatser i för att inventera och i viss mån åtgärda näringslivets byggnader. För inventering och besiktning föreslås ca 0,5 miljoner, medan 2,5 milj. kr. föreslås åtgå för räntebidrag till de energibesparande åtgärder som inventeringen kan resultera i. Vi kan inte tillstyrka en sådan användning av de regionalpolitiska medlen. Vi anser inte heller att de resonemang om en samlad och förstärkt planering som förs i propositionen bör ligga till grund för åtgärder i övriga delar av landet. Propositionen föreslår att en särskild energigrupp knyts till , vilket vi avvisar. De kommunala oljereduktionsplanerna arbetar redan nu med sådana inventeringar och åtgärder och medel finns tillgängliga inom ramen för energipolitiken. I den mån ytterligare medel behövs bör dessa anvisas över Oljeersättningsfonden eller . De föreslagna till regionalpolitiska insatser bör inte användas till bidrag till kommunerna för verksamhet som redan pågår. Bostadsministern föreslår att 9 milj. kr. anslås för inventering och besiktning av bostadshus i . Detta är i själva verket ett nytt specialdestinerat bidrag till kommunerna. Som närmare utvecklas i vår partimotion om de kommunalekonomiska frågorna anser att mängden specialdestinerade bidrag bör minskas och vi kan därför inte biträda att i stället ytterligare ett sådant införs. Vi yrkar således avslag på föreslagna 9 milj. kr. I likhet med våra yrkanden angående hyresrabatter m. m. kan vi inte heller biträda förslaget om utvidgning av detta system för . I propositionen föreslås dels förlängd giltighetstid, dels höjning av det maximala bidraget per kvadratmeter . Kostnaderna, som i propositionen beräknas till 8 milj. kr., uppkommer inte förrän under /85. Vi yrkar avslag på detta förslag. Bostadsministern erinrar också om att statliga lån temporärt kan lämnas för reparationer av vissa byggnadstekniska brister (reparationslån), t. ex. för att åtgärda mögel-, fukt eller korrosionsskador. Vi har ingenting att invända mot förlängningen av dessa lån till . I propositionen föreslås också förbättrade finansieringsvillkor jämfört med tidigare regler i . Med de bättre villkoren, dvs. räntebidrag, föreslås bara gälla de allmännyttiga bostadsföretagen. Vi motsätter oss regeringens förslag om räntebidrag för reparationlånen, inte bara därför att det innebär en särbehandling av de allmännyttiga bostadsföretagen, utan främst därför att det är olämpligt att införa nya räntebidrag. Transportstödet till godstransporter har ökat i betydelse . Det ingår som en viktig del i arbetet för att åstadkomma ett företagande på lika villkor i norr som i söder. Regeringen föreslår inte några förändringar i transportstödets utformning. Man hänvisar till den utredning om regionalpolitiska bidrag till näringslivet som tillsatts och som bl. a. skall studera just transportstödet. har länge drivit kravet på ett rundare . Vi vill utjämna avståndskostnaderna för att ge likartade förutsättningar för företagsamheten i landets olika delar. är emellertid skillnaderna i förutsättningar stora. Den allvarligaste nackdelen för företagare i övre är avståndet till marknaden, till köparen. t. ex. måste täcka in 2 tredjedelar av yta för att nå den köpkraft och de kunder som ett storstadsföretag har inom . Marknadskontakter handlar inte heller enbart om försäljning. Det innebär också impulser från marknaden som kan leda till att företagen förbättrar sitt produktsortiment Att resa är emellertid dyrt. Ett litet företag har oftast svårt att klara en intensiv marknadskontakt. Kostnaderna lägger hinder i vägen. Studier som utförts vid visar, att ett företag i norra måste betala 3 till 4 gånger så mycket som ett företag i för att kunna genomföra ett jämförbart resprogram. De införda lågprislinjerna på flyget innebär knappast någon kostnadsminskning, eftersom ett utnyttjande av dessa för t. ex. Malmfaltsföretagen medför en övernattning och alltför lång frånvaro från företaget. Den sänkning av socialavgifterna som vi föreslår kan delvis ses som ett uttryck för ambitionen att mildra effekterna av långa avstånd. Därtill kommer att utredningen om det regionalpolitiska stödet till näringslivet skall pröva frågan om bl. a. ett persontransportstöd. I propositionen föreslås att SJ erhåller 390 milj. kr. för att kunna lämna dessa vidare i rabatter på till . ges viss information om pågående rationaliseringsåtgärder på , som, sägs det, kommer att medföra att behovet av speciella stödinsatser för malmtransporterna bortfaller . har tidigare behandlat och beslutat om bidrag till SJ för rabatter till för . uttalade då att varken regering eller riksdag i princip bör ingripa i SJ:s prisöverenskommelser, eftersom sådana ingrepp i hög grad skulle kunna försvåra företagets ställning som affärsverk och därmed dess förmåga att konkurrera på lika villkor. Mot bakgrund av de problem som och brottas med bör det föreslagna bidraget kunna accepteras som en engångsföreteelse. bör uttala att det inte kan komma i fråga med en ytterligare upprepning av ett liknande bidrag. Situationen för är kritisk, trots att stora kapitaltillskott från ägaren/staten har givits . Det är nu uppenbart att ytterligare kapitaltillskott krävs, liksom att bolaget måste anpassa sin produktionsvolym till de ändrade förutsättningar som råder på stål- och malmkonjunkturen. innebär att produktionsstrukturen begränsas till två gruvor och två hamnar. Detta bedöms tillräckligt för en varaktig produktionsvolym på ca . räknar man med leveranser på ca , men med en uppåtgående konjunktur 1984 och stabilisering på en högre nivå 1985 beräknas leveranserna uppgå till . För att möjliggöra realiserande av denna långsiktsplan krävs enligt propositionen ett kapitaltillskott på , som skall användas för nedskrivning av anläggningstillgångar med 800 milj. kr. och nedskrivning av varulagret med 200 milj. kr. I propositionen föreslås att kapitaltillskottet ges i kontant form eftersom detta dels löser företagets likviditetsproblem , dels ger företaget möjligheter att amortera lån och därmed ytterligare förbättra resultatet genom minskning av det negativa räntesaldot. Det enda siffermässiga underlag som ges i propositionen är en liten tabell över resultat . Vi finnér det anmärkningsvärt att ombeds ta ställning till utgifter på på så magert underlag. Vi vill trots detta inte motsätta oss att föreslaget kapitaltillskott ges till . Vi vill heller inte motsätta oss de anslag som föreslås för verksamheten inom den särskilda enheten. för övertalig personal. Beträffande föreslår regeringen att bolaget tillförs 200 milj. kr. för investeringar inom metallurgidivisionen i , 400 miljoner för förstärkning och 180 milj. kr. för flyttning av rälstillverkningen från till . De två senaste beloppen är tydligen inte aktuella för /84. Propositionen innehåller knappast sådant underlag att kan ta ställning till de föreslagna kapitaltillskotten. Det förefaller vara på det sättet att storleken på kapitaltillskotten har bestämts först och därefter har diskussioner förts med om vilken typ av investeringar dessa medel skulle kunna användas till. I fråga om utvecklingen av den metallurgiska divisionen inom föreslås bidraget ges i form av rekonstruktionslån, detta därför att inte påverka inlösenbeloppet till . Det hade annars varit naturligt att ägarna gemensamt hade svarat för sådant kapitaltillskott som bedöms nödvändigt för att utveckla företaget. Det framgår inte av propositionen om diskussioner i detta syfte har förts mellan de båda ägarna staten och och med hänsyn till sysselsättningsläget i . I det läge som är och med hänsyn till sysselsättningsläget i vill vi emellertid inte motsätta oss att ett reservationsanslag på 200 milj. kr. anvisas i form av ett rekonstruktionslån. Beträffande de 400 milj. kr. som senare kommer att föreslås att beviljar finns som enda motivering att en utgångspunkt för de fortsatta övervägandena vara att skall tillföras ytterligare medel för verksamheten i . Vi finner det ytterst anmärkningsvärt att en utgångspunkt skall vara att skall få ytterligare kapitaltillskott och kan inte biträda detta synsätt. Att först bevilja pengar och sedan undersöka om dessa kan användas till något vettigt förefaller oss vara en bakvänd ordning. börge regeringen till känna att ett sådant tillvägagångssätt är olämpligt. Beträffande rälstillverkningens framtida lokalisering innehåller propositionen inte tillräckligt underlag för ett ställningstagande. Det förefaller dock vara förenat med betydande kostnader att flytta rälstillverkningen till . Att döma av den informativa propositionen ger bör det inte bli aktuellt . Vi förväntar oss att regeringen kommer att förelägga förslag till framtida energibeskattning för att stimulera användningen av inhemska energitillgångar. Förekomsten av inhemska energitillgångar är stor i . är de klimatologiska förutsättningarna för boende och näringsverksamhet annorlunda i än i övriga delar av . Vi menar att vid utformningen av beskattningen därför också bör pröva möjligheten att beakta t. ex. skillnader i uppvärmningskostnader för bostadshus och andra lokaler. Detta bör ges regeringen till känna. Regeringen föreslår att lantbruksnämnden skall få medel för att upprätta ett s. k. utvecklingsprogram för resp. sameby. Enligt vår uppfattning är det inte lämplig att statliga myndigheter utarbetar utvecklingsprogram för olika näringsgrenar. Vi avvisar således detta förslag. Med hänsyn till det mycket svåra sysselsättningsläget i föreslås i propositionen viss förstärkning av de arbetsmarknadspolitiska insatserna. Det gäller både en särskild organisation för övertalig personal vid och särskilda arbetsmarknadspolitiska medel för förmedling för att underlätta för de berörda människorna att hitta nya arbetstillfällen. Den föreslagna medelsförstärkningen är enligt vår uppfattning nödvändig. Vi är däremot tveksamma till den organisatoriska lösning som föreslås med en särskild arbetsförmedling vid direkt under länsarbetsnämnden. Vi anser att den föreslagna verksamheten bör kunna ske inom den ordinarie organisationsramen och alltså utan att en ny byråkratisk förvaltning byggs upp. Vi är också tveksamma till att de ordinarie medlen för beredskapsarbeten föreslås få användas även för bidrag till projektering av investeringsobjekt. I propositionen föreslås att det beslutade stimulansbidraget om . per nyinrättad plats inom industri- och hantverksutbildningarna i gymnasieskolan skall utgå också för andra årskursen. slås fast att kommunerna i har mycket svårt att utöka den yrkesinriktade utbildningen, eftersom denna kräver stora investeringar i främst lokaler från kommunernas sida.