mot · G602662 · 1983-01-20 00:00:00 — m. fl. Ett program för industrier i Bergslagen län är en del av Bergslagen. Bergslagen var en av de första industrialiserade regionerna i landet. Man kan säga att industrins vagga låg i detta område. Historiskt har regionens industri vuxit fram från dess naturtillgångar och då framför allt från kombinationen järnmalm och skog. Från denna bas har vidareförädlingsföretag utvecklats som järn- och stålverk, verkstadsindustri som tillverkar utrustningar för gruvindustri och valsverk och sågverk. , legoföretag, har blivit underleverantörer till de stora bruksföretagen. gav detta en stabil sysselsättning åt befolkningen och skapade välstånd. Företagen var lönsamma, sysselsättningen ökade och levnadsstandarden höjdes. har väsentliga förändringar inträtt. var ca 30 gruvor i drift i området. är endast en handfull kvar. Av järnmalmsgruvorna, som dominerade, avvecklas läns sista . Enda återstående järnmalmsgruva i området är Grängesbergsgruvan som ägs av . med gruvdöden har masugnarna lagts ner. Utan egen produktion av järnmalm minskar de naturliga förutsättningarna för valsning och annan vidareförädling av järn och stål. De valsverk som återstår, som t. ex. SKF:s enhet i och USAB:s enhet i Bångbro, har kraftigt minskat antalet anställda. Den negativa utvecklingen inom stålindustrin har också spridit sig som ringar på vattnet hos de företag som är och har varit underleverantörer till de större företagen. I och med att regionen domineras av s. k. bruksföretag har ortsstrukturen blivit ensidig. Med det menar vi att de enskilda orterna är starkt beroende av ett enda företag. Minskad sysselsättning i ett sådant bruksföretag får genomslag inom alla samhällssektorer. Ungdomar får svårt att få arbete, vissa delar av den offentliga sektorn blir överdimensionerad, nedlagt samhällskapital blir dåligt utnyttjat, sociala problem ökar etc. Sammanfattningsvis kan man säga att samhällskostnaderna blir stora. Ett sätt att belysa utvecklingen i området är att se hur befolkningen förändrats . LÄNS Bergslagskommuner (Se vidare bilaga) Av tablån framgår att Bergslagen totalt har haft en mer negativ befolkningsutveckling än alla ovan redovisade regioner inkl. . Tablån visar också att läns Bergslagskommuner haft en sämre befolkningsutveckling än övriga Bergslagen. () har i rapporten kommer krisen? (SIND 1982:3) gjort en regional och branschvis studie av svensk industris nedläggelse och förnyelsebehov . I samtliga scenarion som dras upp i rapporten har största antalet nedlagda industriarbetsplatser. I antal varierar det mellan 36 000 och 66 000 arbeten i industrin som försvinner . Utredarna konstaterar att förnyelsebehovet hänger samman med stålindustrins stora betydelse i området. Utredarna räknar med att vart fjärde till vart tredje industriarbete kommer att försvinna under detta decennium. Om arbetslösheten inte skall öka i området måste dessa industriarbetsplatser ersättas med nya. Följdriktigt konstaterar utredarna att det största investeringsbehovet finns i . I det följande koncentreras framställningen till utvecklingen i län. läns industri domineras av de större företagen. Dessa s. k. större företag, dvs. företag med mer än 200 anställda, svarar för två tredjedelar av industrisysselsättningen. I flertalet fall är också dessa företag vad man vanligen menar med bruksföretag. Totalt finns det 36 sådana företag i länet. Eftersom dessa större företag är så betydelsefulla från sysselsättningssynpunkt vill vi närmare redogöra för utvecklingen hos dessa. minskade sysselsättningen hos dessa företag från 25 600 till 24 400 vid utgången av året. Över hälften av företagen minskade sysselsättningen . Bland de förhållanden som avgör inflytande över företaget på det regionala planet är ägarförhållandet väsentligt. Av de 36 större företagen i länet tillhör 26 stycken koncerner som har huvudkontoret utanför länet. Av de större företagen har ett begränsat antal försäljningsavdelningar och utvecklingsenheter inom länet. Man kan karakterisera flera av de större företagen som satellit- och sammansättningsenhe inom en storkoncern. I och med det är den egna utvecklingspotentialen i länet begränsad hos dessa företag. Marknadsmässigt konkurrerar åtskilliga av länets större företag på en allt hårdare internationell marknad. Möjligheterna till expansioner och utbyggnader hos företagen är begränsade. Däremot har neddragningar och nedläggningar varit frekventa. ledamöter är bekanta med denna typ av problem som t. ex. Supra, PLM:s enheter i , Garphytte Bruk, Nyby-Uddeholms enhet i m. fl. Vi går inte här in på en redovisning av varje enskilt företag. Sammanfattningsvis kan sägas att den sammantagna sysselsättningsprognosen för länets större företag är dyster. Utvecklingen inom länets näringsliv kan också belysas med arbetsmarknadsstatistik. Relation arbetslösa/lediga 71,8* * genomsnitt 3 kvartal. Av tablån framgår att arbetslösheten stigit drastiskt i länet. Relationen arbetslösa/lediga platser har i motsvarande grad försämrats. Relativt sett har skillnaden mellan förvärvsfrekvensen i länet och riket ökat. Siffror anger att skillnaden nu överstiger . b) permitteringar/korttid c) summa a + b De skilda prognoser och statistiska underlag som här redovisas indikerar att den negativa sysselsättningsutveckling som länet har kommer att fortsätta om inte åtgärder sätts in. Vi ansluter oss således till den bedömning som statens industriverk (SIND) gör i så måtto att den spontana utvecklingen kommer att leda till att ett stort antal arbetstillfällen inom industrin kommer att försvinna . Som ersättning fordras en reindustrialisering av regionen och länet. Enligt vår uppfattning kommer inte denna reindustrialisering att ske som ett spontant resultat av marknadskrafterna. Ej heller kommer kommuner och myndigheter med nuvarande resurser och organisationer att kunna styra denna utveckling på ett sådant sätt som krävs. En reindustrialisering av ett läns näringsliv är ett långsiktigt målmedvetet arbete som berör många samhällssektorer. Det är bl. a. fråga om att skapa en gynnsam infrastruktur genom investeringar baserade på regionens naturliga förutsättningar. För läns del kan det t. ex. vara fråga om investeringar i kommunikationer, utbildning m. m. Det är fråga om att ställa kapital till förfogande för nödvändiga forsknings- och utvecklingsinvesteringar hos företagen och också riskkapital för utbyggnader av produktionsapparat m. m. Inte minst väsentligt är att ansträngningarna koordineras mot en gemensam målsättning. Medel måste också ställas till förfogande för att stimulera nybildning av företag. Det är inte minst viktigt att möjligheterna till kooperativa och andra typer av demokratiska företagsbildningar tas till vara. Enligt vår mening bör regeringen tillsätta en särskild kommission för att utarbeta ett långsiktigt program för reindustrialisering av Bergslagen. En sådan kommission bör få i uppgift att arbeta skyndsamt, vara brett sammansatt och anmodas arbeta fram ett konkret program med åtgärder som är kostnadssatta. Redan drabbade bruksorter bör prioriteras i kommissionens arbete. Kostnaderna för dessa åtgärder bör i huvudsak kunna bestridas från den femårsram som anslagits för regionalpolitisk! Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär tillkallande av en särskild kommission med uppgift att utarbeta ett långsiktigt program för reindustrialisering av Bergslagen. () () () () () -0,99 -2,54 -0,98 -0,26 -0,84 -0,20 minab/gotab 1983 73436