mot · G6022048 · 1983-01-25 00:00:00 — Härutöver torde krävas att staten genom t. ex. medel till beredskapsarbeten medverkar direkt till projektens förverkligande. Vi utgår ifrån att länet skall kunna erhålla särskilda medel ur det 5-miljonersanslag, som regeringen anvisat för att främja turistnäringen. Det är naturligt att särskilt inriktar sig på ett ökat turistutbyte med . Det är nu möjligt att med mycket kort varsel påbörja i . Det skulle ge ett kraftigt sysselsättningstillskott och nödvändig ökad sysselsättning för invånarna i norra . Vi föreslår att genom regeringen överläggningar kommer till stånd med och intresserade företag i syfte att ekonomiskt säkerställa byggandet av . Behovet av ökade regionala utvecklingsinsatser De medel som ställts till länsstyrelsernas förfogande för att konkret angripa problemen i länet har möjliggjort en väsentligt ökad konkretisering av länsplaneringsarbetet. har det gett länsmyndigheterna en aktivare och offensivare roll än tidigare när det gäller utvecklingen i länet. Som en följd av detta har arbetet också resulterat i ökat engagemang och ökade insatser i viktiga samhällsfrågor - framför allt när det gäller sysselsättningsfrågorna - från länsorgan, kommuner, företag, organisationer och enskilda. Genom de relativt fria användningsmöjligheterna har medlen ofta kunnat användas så att andra stimuleras att satsa pengar i projekt. De förhållanden som råder på arbetsmarknaden i länet, med stort behov av nya arbetstillfällen och en förnyelse av näringslivet, gör det naturligt för länet att prioritera sysselsättningsfrågorna i medelsanvändningen. eftersträvar man dock en breddad användning av medlen. En viktig del av arbetet /82 har varit den satsning som gjorts för att öka det näringspolitiska engagemanget i kommunerna i länet och som tagit sig uttryck i en utbildning av kommunala projektledare i sju kommuner - , , , , , och . Utbildningen av projektledare samordnas med särskilda näringslivsfrämjande projekt i samma kommuner som stöds med medel ur det särskilda anslaget på 20 milj. kr. som beviljade länet . Även lokaliseringsstödet har spelat en viktig roll i som finansieringskälla för industrins investeringar. Stödet har också varit en förutsättning för realiseringen av många viktiga turistprojekt. Anslaget för att bestrida kostnaderna för att vidareutveckla åtgärdsförslagen i länsplaneringen, lokaliseringsmedlen, som har möjlighet att bevilja, och glesbygdsanslaget har varit av stor betydelse för . Det samlade länsanslaget har dessutom kunnat förstärkas genom de extra medel som beviljade länet. Det är enligt vår mening nödvändigt att kunna fortsätta med den verksamhet som har påbörjats . För detta krävs att i tilldelas en större andel av det samlade anslaget under /84. Inte minst är detta motiverat utifrån det svåra sysselsättningsläget i länet. Särskilda åtgärder inom industrin har industrisysselsättningen i minskat kraftigt. En betydande del av industrins problem kan hänföras till de s. k. basindustrierna - massa och papper samt järn och stål. Dessa branscher tillsammans med verkstads, trä och livsmedel utgör över tre fjärdedelar av sysselsättningen i länets tillverkningsindustri. En mycket stor del av industriproduktionen i länet exporteras. Företagen är därför särskilt beroende av den internationella utvecklingen och de internationella konjunkturförloppen. Medvetenheten om länets industristruktur och om länets möjligheter och problem har ökat avsevärt . Detta har skett inte minst genom det regionalt initierade utvecklingsprojektets förutsättningar för industriell utveckling i . Vi är medvetna om att strukturomvandlingen i industri och övrig ekonomi kommer att bli omfattande. Det kommer att utsätta enskilda kommuner för mycket stora omställningsproblem. För att möta dessa problem krävs det utöver långsiktiga centrala näringspolitiska insatser som regeringen har aviserat om stålet, skogen, byggandet m. m. även stödåtgärder på kort sikt av förebyggande och kompletterande karaktär. har utvecklingsfonden i aktivt arbetat på med målsättning att i första hand underlätta för värmländskt näringsliv att öka sin export av produkter, underleveranser, tjänster etc. Exempel på metoder är rådgivning, marknadsinformation, exportseminarier, praktisk medverkan i säljarbetet m. m. F. n. ligger tyngdpunkten på praktisk medverkan i säljarbetet, främst i form av det säljarbete som görs av det av fonden helägda dotterbolaget . Detta har f. n. avtal med åtta värmländska verkstadsföretag, med sammanlagt 1 300 anställda. Wermex skall ses som en del av exportfrämjandet, vilket innebär att när företagen är etablerade på marknaden skall engagemanget avvecklas. Wermex har f. n. en kostnadsbudget på ca 1 milj. kr. Företagen bidrar till att täcka kostnaderna med såväl ett engångsbelopp vid igångkörningen som provision på de affärer som görs. Målsättningen är att företagsfinansieringen för direkt säljarbete och dit hörande övriga kostnader skall uppgå till . För täckning av kostnaderna i övrigt och för täckning av de kostnader som tidigare beskrivits behöver Wermex tillskott på mellan 1-1,5 milj. kr. är en stiftelse med handelskammaren i . läns landsting och läns utvecklingsfond som stiftare. Det övergripande syftet med det regionala forskningsorganet är att främja och understödja FoU-verksamhet som har sin utgångspunkt i möjligheterna att åstadkomma en positiv sysselsättningsutveckling i länet. Verksamheten syftar också till att öka andelen statliga och andra centrala forskningsmedel som tillfaller länet. Det bör t. ex. vara möjligt att genom stöd och initiativ från ett regionalt organ öka andelen av STU:s samlade projektmedel som tillfaller värmländska företag och organisationer. Under den korta tid varit i verksamhet har det visat sig fylla en stor uppgift. Flera projekt har startats och för bl. a. sågverksindustrin har redan konkreta resultat uppnåtts. Tillsammans med bl. a. utvecklingsfonden, näringslivet och har ett omfattande projekt om Elektronik och data i () utarbetats. Projektet, som i hög grad måste betraktas som ett utvecklingsprojekt för länet, är kostnadsberäknat till 6,2 milj. kr. Vi har vidare, i våra tidigare motioner, utförligt redovisat de goda möjligheter till forskning särskilt för sågverksindustrin som finns vid i . Skolan kommer att få en viss personell resurs för forskning. Skall skolan på detta område utnyttjas bättre fordras emellertid ytterligare ekonomiska resurser. Vi föreslår att får 7 milj. kr. till och för samarbetet med Rikssågverksskolan och andra sysselsättningsbefrämjande projekt. Utöver det ovan redovisade arbetet med Wermex har utvecklingsfonden planer på ett ökat svenskt-norskt näringspolitiskt samarbete genom utbildning och konsulthjälp till näringslivet särskilt i gränstrakterna. Uppförande av fraktterminaler vid de större gränsorterna till skall vara av stor betydelse för det svensk-norska handels- och industrisamarbetet och dessutom ge sysselsättning i byggbranschen. Vi föreslår att utvecklingsfonden i får ett anslag på 3 milj. kr. för projekt i syfte att öka det näringspolitiska samarbetet mellan och . Det är av stor vikt att virkesleveranserna till skogsindustri organiseras så att vi kan få en lugn och stabiliserad marknad utan inslag av spekulationer i den rådande virkeskrisen. Samhälleliga styrmedel måste sättas in så att råvaran till den värmländska industrin kan anskaffas till normala priser. Samhället kan nämligen inte fritas från delansvar när det gäller att lindra sviterna efter den tragedi som drabbat den värmländska skogsnäringen. Alla måste ta sitt ansvar för att dels finna kortsiktiga lösningar som förhindrar att enheter slås ut, dels på lång sikt säkra skogsindustrins råvaruförsörjning. Långsiktigt krävs det en mycket mer ambitiös skogspolitik än vad de borgerliga regeringarna bedrivit . Den socialdemokratiska regeringen avser vidta kraftfulla åtgärder för att komma till rätta med skogsindustrins problem. För läns del är det bl. a. viktigt att virkesströmmarna och transporterna av virke kartläggs. På vissa orter i har gruvhanteringen haft en avgörande betydelse för sysselsättningen. Näringens betydelse och behovet av utveckling har påtalats av oss under i . I dessa länsmotioner har vi pekat på konkreta projekt för ett intensifierat forsknings- och utvecklingsarbete, bl. a. vid i . I propositionen om vissa ekonomisk-politiska åtgärder m. m. föreslås att 300 milj. kr. anvisas under /83 till ett program för utökad prospektering m. m. 50 milj. kr. därav beräknas komma till godo, därvid bl. I propositionen betonas att ett bättre utnyttjande av egna råvaruresurser är från industri-, handels- och arbetsmarknadspolitiska synpunkter angeläget. Ett första led i detta program föreslås vara en utökad prospektering i syfte att öka livslängden hos befintliga gruvor och mineralföretag samt att lägga grunden för nya sådana. Det sägs vidare att en utökad sulfidmalmbrytning för vissa basmetaller kan vara möjlig, liksom för legeringsmetaller, ädelmetaller och inte minst industrimineral. Utnyttjandet av mineralråvarorna kommer att ha avgörande betydelse för utvecklingen i , liksom i och delar av , bl. Vid i bedrivs en kvalificerad utbildning med inriktning mot dels metallurgi, dels bergs- och mineralteknik. Skolan har ett väl utvecklat samarbete med såväl den metallurgiska som den mineralinriktade industrin. har skolan också förstärkt kontakterna med olika regionala samhällsintressenter. Vid skolan finns en ytterst värdefull mineralsamling, lärarresurser inom ämnet berg- och mineralteknik samt långt avancerade planer på införskaffande av analysutrustning lämpad för mineralanalyser. Med hänsyn till de behov och förutsättningar som vi redovisat samt de medel som regeringen nu föreslår skall ställas till förfogande för program för utökad prospektering, anser vi att resurserna vid i bör utökas och samordnas med verksamheten i övrigt i landet. Förutom den rena prospekteringsverksamhet som skulle kunna genomföras, torde kunna fungera som anordnare av utbildning för assisterande prospekteringspersonal och seminarier etc. kring ny kunskap och teknik inom prospekteringsområdet. Med hänvisning till det anförda förordar vi att regeringen upptar förhandlingar med berörda myndigheter och länsrepresentanter angående utformningen av tänkbara prospekteringsaktiviteter och former för samverkan mellan berörda parter. Enligt våra bedömningar kan - om diskussioner kan föras - verksamhet påbörjas . Regeringen har också i proposition om vissa ekonomisk-politiska åtgärder markerat att stora satsningar kommer att ske på energiområdet. Det har lagts förslag om åtgärder vad gäller fjärrvärme, torveldade anläggningar och upphandling inom energiområdet. Inom pågår olika aktiviteter inom energiområdet, både när det gäller produktutveckling och användning. Utvecklingsfonden avser återkomma med konkreta förslag om behov av insatser. Särskilda insatser för bruksorterna i Bergslagen Bergslagen var en av de första industrialiserade regionerna i landet. Orsaken till industrietableringen var naturtillgångarna, främst i kombination malm, skog och vattenkraft. För del hänger bruksorternas problem intimt samman med stålkrisen. Detta präglar utvecklingen på en rad bruksorter i , bl. a. i , , , och . Med tanke på de många arbeten som redan gått förlorade i genom strukturförändringen inom stålbranschen, måste nu snabba åtgärder sättas in för att rädda de jobb som finns kvar. Vi anser att ett statligt engagemang i (moderbolaget) kan bli nödvändigt och att staten medverkar till en lösning av Nyby-Uddeholms problem där sysselsättningen prioriteras. Åtgärder måste sättas in som garanterar ersättningsarbeten för sysselsättningstillfällen som trots allt kan falla bort på bruksorterna. Med tanke på den speciella situationen i Bergslagen bör ett särskilt statligt sysselsättningsstöd till bruksorterna inrättas. Storföretagen spelar över huvud taget en strategisk roll för industriutvecklingen i hela Bergslagen. Inom varje län och kommun bör man därför skaffa sig goda kunskaper om storföretagens affärsutveckling både i stort och vad avser enskilda affärsområden. Mellan de fackliga organisationerna bedrivs ett viktigt samarbete och likaså mellan avdelningar och klubbar inom koncernen. a. utser de fackliga organisationerna representanter i koncernstyrelsen. Det finns dessutom koncernfackliga samorganisationer där företrädare från olika arbetsställen är företrädda. Ett gott samarbete mellan politiska och fackliga företrädare på det kommunala och regionala planet är viktigt. Politikerna kan erhålla kompletterande information och få en kanal till koncernledningen. De fackliga representanterna kan få stöd för sina förslag genom samarbetet med politikerna. Politikerna i kommuner som berörs av en och samma koncern bör knyta kontakter med varandra. Det är tillsammans som politiker och fackliga företrädare kan föra sina synpunkter vidare. Vi anser att Bergslagens specifika problem, som också finns redovisade i regeringens budgetproposition, kräver alldeles speciella insatser. Regeringen bör därför tillkalla en särskild kommission för att utarbeta ett långsiktigt reindustrialiseringsprogram i Bergslagen. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behov av särskilda sysselsättningsåtgärder, 2. att hos regeringen begär att ett samlat åtgärdspaket utarbetas för att främja sysselsättningen i , 3. att hos regeringen begär tillkallande av en särskild kommission med uppgift att utarbeta ett långsiktigt program för industriuppbyggnad - reindustrialisering - i Bergslagen. () () () () BO FINNKVIST (s) minab/gotab 1983 73608