ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G602492 · 1983-01-19 00:00:00 — Motion 1982/83:492 m. fl. Försäljning av skogsmark till aktiva jord- och skogsbrukare har ett antal enskilda jord- och skogsbrukare kunnat komplettera sina brukningsenheter med skogsmark genom köp via statens skogsfond. Bolags- och domänverksskog har i en storleksordning på ca 100 000 ha tillförts enskilda jord- och skogsbrukare. Den socialdemokratiska regeringen föreslår nu att utbjuden skogsmark i fortsättningen skall förbehållas domänverket. Vi anser att detta är felaktigt. Skogsmark som blir till salu bör i stället i första hand erbjudas till enskilda jord- och skogsbrukare. Utvecklingen bör i stället gå i riktning mot att domänverket minskar sitt skogsmarksinnehav genom direkt försäljning av kompletteringsskog till enskilda jord- och skogsbrukare men även genom försäljning till skogsbruksskolutbildade personer som vill starta eget skogsbruk. Vid skogsmarksförsäljning till personer som vill starta eget skogsbruk bör erbjuden areal vara av den storleksordning som ger långsiktig heltidssysselsättning för heltidsarbete i egen skog. 1. att beslutar att hos regeringen begära att statens jordfond fortsätter sin verksamhet, 2. att beslutar att hos regeringen begära att domänverket åläggs att aktivt minska sitt skogsmarksinnehav genom försäljning av skogsmark till såväl kompletteringar av befintliga jord- och skogsbruk som till skogsutbildade som önskar arbeta som skogsbrukare. () () P. O. () . ÅSLING (c)
mot · G602493 · 1983-01-19 00:00:00 — m. fl. Lokaliseringen av statens energiverk har beslutat att statens energiverk skall inrättas . I budgetpropositionen bil. 14 föreslås att skall lokaliseras till . Därigenom får verket enligt propositionen goda förutsättningar att samordna en rad viktiga energipolitiska uppgifter. Det anförs välgrundade motiv för detta. Vid beslut om lokalisering av statlig verksamhet bör dock även andra motiv än de som direkt avser verksamheten beaktas. Det föreligger en mycket stark koncentration av alla slags arbetsplatser till , och medan bl. a. södra delen av länet har stort underskott på arbetstillfällen. Befolkningsökningen i länet har skett i ytterkommunerna medan arbetsplatsökningen skett i de centrala delarna. Det har lett till en svårbemästrad inomregional obalans, vilken i hög grad drabbat innevånarna i de södra delarna av länet. Det är därför angeläget att vid sitt beslut om lokalisering av statlig verksamhet, och i nu föreliggande förslag statens energiverk, sammanväger verksamhetens behov av kontakt med ett flertal andra energiorgan och behovet av decentralisering av verksamheten sett ur regionens behov av åtgärder för att minska den inomregionala obalansen. Flera verksamheter med anknytning till ansvarsområde är redan etablerade på i den södra delen av . Därför borde en lokalisering av statens energiverk till den södra delen av kunna genomföras utan att äventyra det stora behovet av nära samarbete med dessa. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att beslutar uttala sig för att statens energiverk lokaliseras till någon av kommunerna i södra delen av . () () () () () ()
mot · G602494 · 1983-01-19 00:00:00 — vet vi att det förekommer en del oegentligheter inom fastighetsbranschen. Man vet t. ex. att försäljning av hyresrätter förekommer. Bostaden borde aldrig få vara en handelsvara. ex. är det i stor utsträckning plånbokens tjocklek som ger inträde till såväl hyreslägenheter som bostads- och andelslägenheter i innerstan. Det är inte det sociala behovet som avgör vem som får tillgång till bostad i attraktiva stadsdelar. Ett exempel på att det är lönsamt att arbeta i fastighetsbranschen är alla de hundratals mäklarna i ett belägg för. En snabb kontroll i telefonkatalogen visar att många mäklare inte är auktoriserade av handelskammaren. F. n. kan en fastighetsmäklare få auktorisation genom handelskammaren. Handelskammaren grundar sitt beslut på kungörelse 1947:336 om auktorisation av fastighetsmäklare. Kungörelsen var senast införd lagedition. Enligt kungörelsen måste en fastighetsmäklare yrkesmässigt utöva sin verksamhet för att få auktorisation. Dessutom måste mäklaren ha fyllt , varit verksam och vunnit nödig erfarenhet och skicklighet. Mäklaren måste också vara känd för redbarhet, får inte vara omyndig eller i konkurstillstånd. Kraven som måste uppfyllas för att bli auktoriserad är inte särskilt långtgående. Ändå saknar många fastighetsmäklare auktorisation. Man kan bara spekulera över orsakerna. Ett sätt att komma till rätta med de oseriösa fastighetsmäklarna är att kräva obligatorisk auktorisation. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen hemställer om en lagstiftning för att införa obligatorisk auktorisation av fastighetsmäklare. () ()
mot · G602496 · 1983-01-19 00:00:00 — m. fl. Kommunalt tillstånd vid nyetablering av större detaljhandelsanläggningar Det pågår f. n. en märkbar förskjutning av detaljhandeln från kommunernas stadskärnor till trafikorienterade lägen, ofta i kommunernas ytterområden. sker i kommuncentra en fortlöpande trafiksanering, som ofta leder till att centrumhandeln blir mera obekväm att nå. Gågator skapas, andra gator enkelriktas eller beläggs med parkeringsförbud. Det levande stadscentrum som är ett viktigt mål för stadsplaneringen riskerar därmed att successivt klämmas till döds mellan en alltmer omfattande externetablering av handeln och den ur luftförorenings- och trafiksynpunkt i och för sig välbehövliga trafiksaneringen. innebar den snabba etableringen av externa stormarknader samma problem för centrumhandeln. Genom den debatt som då följde och det faktum att myndigheterna hade lagliga möjligheter att förhindra en alltför omfattande stormarknadsetablering har utvecklingen på detta område efter hand bringats under kontroll. är det alltså ett annat hot mot den reguljära centrumhandeln och ett levande kommuncentrum som alltmer rycker fram. Det gäller s. k. piratetablering av dagligvaruhandel i exempelvis överblivna industrilokaler inom stadsplaneområden som redan har beteckningen handels- och industriändamål, men som aldrig från kommunens sida varit avsedd för detaljhandel och framför allt inte för dagligvaruhandel med livsmedel. Därtill kommer att förhållandena har förändrats efter det att stadsplanebeteckningen lades fast. Genom tidningarna kommer det nu fler och fler rapporter om sådana piratetableringar som för kommunens ansvariga förtroendevalda och tjänstemän framstår som ur övergripande synpunkt direkt negativa. Det visar sig då ofta nog att kommunen enligt gällande bygglagstiftning inte kan inskrida mot detta. Kommunerna behöver alltså ökade möjligheter att stoppa framför allt större, icke önskvärda, etableringar av detaljhandeln inom äldre stadsplaneområden. Speciellt känslig är livsmedelsförsäljning, eftersom denna utgör ett nyckelsortiment ur konkurrenssynpunkt. Bygglagstiftningen bör därför ändras på så sätt, att det föreskrivs att nyetablering av större detaljhandelsanläggning med livsmedelssortiment, oavsett stadsplanens beteckning, måste ha kommunens tillstånd. Samma krav skall gälla om tidigare ägare ändrar verksamhetens inriktning. Det kan också vara lämpligt att kommunen före beslut inhämtar synpunkter från företrädare för detaljhandeln och från de fackliga organisationerna på handelns område. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att begär att regeringen framlägger förslag till sådan ändring i gällande bygglagstiftning att nyetablering av större detaljhandelsanläggning inom redan stadsplanelagda områden skall kräva kommunalt tillstånd. () ()
mot · G602498 · 1983-01-19 00:00:00 — och av statens energiverk I propositionen föreslås att det nya statliga lokaliseras till . Enligt propositionen är lokaliseringen till angelägen för att skall kunna arbeta på ett ändamålsenligt sätt i samarbete med bl. a. andra centrala myndigheter och intresseorganisationer. Vidare bedöms i propositionen att en utlokalisering av skulle medföra problem att rekrytera personal samt att administrativa rationaliseringsvinster skulle utebli. De i propositionen angivna orsakerna gentemot en utlokalisering av har i den allmänna debatten tidigare framförts när det varit aktuellt med utlokaiiseringar av statliga myndigheter och verk. Dessbättre har erfarenheterna av de gjorda utlokaliseringarna visat att farhågorna för personalproblem samt samordningen med andra myndigheter varit överdrivna. Dessutom har vid ett flertal tillfällen uttalat att nytillkommande statlig verksamhet bör utlokaliseras för att dämpa en tillväxt i . AU 1978/79:23: Regionalpolitiska aspekter bör vägas in då behovet av statlig verksamhet prövas liksom vid omorganisation eller utökning av statlig verksamhet. Därutöver bör möjligheterna till decentralisering målmedvetet bevakas i den fortlöpande planeringen av de statliga myndigheternas organisation och verksamhet. Som en konsekvens av gjorda riksdagsuttalanden bör lokaliseringen av det nya statliga noggrant prövas. Vid den prövningen bör en lokalisering av till övervägas. Erfarenheten av gjorda lokaliseringar till kommunen, t. ex. SGU, har varit positiva. kommun har förlorat tusentals arbetstillfällen inom industrin. Enbart stålbranschen har tappat 1 500 jobb. Kommunen har överskott på bostäder samt mycket goda flygförbindelser med huvudkommunen, teknisk högskola och en väl utbyggd samhällelig service. Därutöver har den utan jämförelse högsta arbetslösheten i landet. En lokalisering av det statliga till skulle, även om inte antalet nytillkommande arbetstillfällen blir så stort, markera statsmakternas goda vilja till lokaliseringsinsatser i länet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om lokalisering av det statliga till . minab/gotab 1983 73414
mot · G602499 · 1983-01-12 00:00:00 — Ett kombinerat vind- och vågkraftverk för I en väckt motion (1980/81:603) omnämndes bl. a. att gruppen för vågenergiforskning vid hade redovisat ett examensarbete där man diskuterar ett framtida forsknings- och utvecklingsprojekt avseende havsbaserade vindkraftverk, kombinerade med vågkraftverk i samma område och arbetande på samma inkopplingspunkt på elnätet. Fördelen med ett sådant system var att man utnyttjar investeringar i kabelsystem och andra elkomponenter effektivare genom att vågorna verkar vid tider då vindenergin är ringa och vice versa. Vid tider då man varken har vind eller vågor måste man tyvärr köra befintliga dieselkraftverk eller lita till andra elproducenter som har kabelförbindelse med ön. Men oavsett hur man går till väga så spar man ju olja. Sannolikt är det också så att underhålls- och driftskostnaderna för ett kombinerat vind- och vågkraftverk blir betydligt lägre per kWh räknat. Men säker kan man ju inte vara eftersom man ännu inte i praktiken har studerat prestanda m. m. för ett vindkraftverk till sjöss någonstans i världen. En fördel med ett vind- och vågkraftverk är att energitillgången på detta område är som störst då energibehovet är störst. Chalmersgruppen tänker sig ett kombinerat vind- och vågkraftverk som skulle lämna totalt ca och skulle dra en kostnad på 300 å 400 miljoner och ta bortåt att bygga. Den långa byggnadstiden beror naturligtvis på att man successivt måste pröva ut en mängd detaljer. Ett sådant forsknings/utvecklingsprojekt för havsbaserade vind- och vågkraftverk skulle ju å andra sidan kunna hjälpa att komma i täten när det gäller denna form av teknikutveckling. Detta skulle kunna vara av stort värde för landets industri. anser att den lämpligaste platsen för ett kombinerat vind- och vågkraftverk skulle vara utanför . I sammanhanget vill vi gärna framhålla att med ekonomiskt stöd bl. a. från bedrivit fortsatta försök, mätningar och kompletterande undersökningar, vilket innebär ökade möjligheter till en relativt snabb start och ett likaså snabbare fullföljande av projektet än som bara bedömdes möjligt. har ett ytterligare motiv för ett fullföljande av detta projekt kommit fram. Den arbetsgrupp som initierats av () och Delegationen för samordning av havsresurser (DSH), och som sysslat med vattenbrukets olika aspekter, noterar nämligen att främst algodling men sannolikt även vanlig fiskodling med fördel och gott 1 1982/83. ekonomiskt utbyte skulle kunna bedrivas i anslutning till ett havsbaserat vind- och vågkraftverk. Avslutningsvis vill vi också understryka värdet av den ökade sysselsättning som ett genomförande av projektet skulle innebära. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande byggande av ett kombinerat vindoch vågkraftverk utanför .
mot · G602500 · 1983-01-19 00:00:00 — Omfördelning av anslaget för främjande av hemslöjden I årets budgetproposition föreslås att . anslås till främjande av hemslöjden. Anslaget har använts huvudsakligen till konsulentverksamhet, till och till . Kritik har riktats mot att man endast har premierat distributionen och inte produktionen. Hemslöjdsföreningarna har t. ex. samhällsstöd både på riks- och regional nivå medan inte fått motsvarande ställning. Man har därför mycket svårt att hävda sina intressen. Man önskar framför allt ett administrationsbidrag för att kunna driva sitt slöjdcentrum i med bl. a. utställningar och kursverksamhet. Det är svårt att i längden driva detta utan särskilt stöd och att dessutom helt på ideell bas klara en organisation med drygt 800 medlemmar spridda över landet. En omfördelning av anslaget borde kunna ske så att man kunde ge visst stöd också till slöjdarnas organisation. Med hänvisning till ovanstående föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om omfördelning inom anslaget för främjande av hemslöjden. 1* 1982/83.
mot · G602501 · 1983-01-19 00:00:00 — m. fl. Telefonen Trä-Diavox som alternativt förtjänsttecken utdelas ett avsevärt antal förtjänsttecken för Nit och redlighet, dvs. som hedersutmärkelse till 30-årsjubilanter. Från början fanns det enbart medalj att få. Sedermera har jubilaren fått välja mellan medalj, guldklocka och en kristallskål. Vid har tillverkats en telefon i olika ädelträ benämnd Trä-Diavox. Vi anser att denna telefon med sin vackra design och sitt gedigna utförande bör bli ett av de alternativ som man kan välja . Vi motionärer är övertygade om att det skulle bli en populär gåva för anställda inom den statliga förvaltningen. Vi anser också att det vore en stimulans för det statliga företag som tagit fram denna produkt. Mot bakgrund av det anförda yrkar vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att trätelefonen Diavox ingår som alternativt förtjänsttecken. () () () () ()
mot · G602503 · 1983-01-19 00:00:00 — m. fl. Ändrade regler för arbetslöshetsersättning Utvecklingsfondernas kampanj Starta eget har mött stort intresse. Allt fler börjar känna att man inte bara kan kräva att någon skall sysselsätta en, utan att många fler måste fundera ut vad som behöver göras och finna idéer om hur behov kan mötas, dvs. själva starta ett företag, enskilt eller kooperativt. Mänga känner sig inte tillfredsställda med att producera varor som bara kan säljas efter en massiv marknadsföring och som måste anses onödiga i en svältande värld. Många vill också producera på ett ekologiskt kunnigt och moraliskt högtstående sätt. Man vill att arbetsorganisationen skall göra det lättare att växa som människa och medföra att kunnighet och handlag bibehålls och utvecklas i landet. I har organisationen bildats för att underlätta ett sådant produktionssätt och hjälpa arbetslösa att starta egna företag. En av förutsättningarna för att nya företag har kunnat överleva är att de som startat dem har fått behålla sina arbetslöshetsunderstöd under en övergångstid. Det är svårt att försörja en familj på ett helt nystartat företag och skuldsättningen får inte bli alltför betungande om man skall lyckas. I måste man stå till arbetsmarknadens förfogande för att ha rätt till arbetslöshetsersättning. Arbetsförmedlingen har tvingats dra in ersättning till företagsamma människor som i stället för att vänta på jobb har börjat skapa sina egna. Detta har medfört att lovande nya företag har lagts ned och människor med egna idéer har tvingats till passivitet. Reglerna bör ses över så att arbetsförmedlingen har rätt att låta arbetslöshetsersättningen fortsätta , t. ex. , till arbetslösa som prövar att själva eller tillsammans med andra starta egna företag. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar begära att regeringen ändrar reglerna för arbetslöshetsersättning så att startandet av nya företag underlättas. () () PAR () ()
mot · G602506 · 1983-01-18 00:00:00 — Höjda bidrag för arbetstekniska hjälpmedel I regeringens proposition 1978/79:73 om åtgärder för arbetshandikappade föreslogs att bidraget för arbetstekniska hjälpmedel skulle höjas från maximala . beslutade enligt propositionen. har inflationen kraftigt urholkat värdet av detta bidrag. Detta har skett som många hjälpmedel blivit alltmer tekniskt avancerade. Exempel härpå utgörs av punktskriftsbandspelarna som är mikrodatorer avsedda för bl. a. textbehandling. Höstens devalvering har också fördyrat alla importerade hjälpmedel. Denna utveckling har resulterat i att vissa mycket värdefulla arbetstekniska hjälpmedel som tidigare låg inom bidragsramen nu har passerat 50 000-kronorsgränsen. Konsekvenserna av denna utveckling är uppenbara. Handikappade får en sämre konkurrensmöjlighet på arbetsmarknaden. Det rimliga borde vara att den högsta beloppsgränsen för tekniska hjälpmedel räknas upp med inflationen, så att den motsvarar nivå. Med stöd av det anförda föreslås att begär en översyn av reglerna för bidrag till arbetstekniska hjälpmedel i enlighet med motionens syfte.
mot · G602507 · 1983-01-19 00:00:00 — Statistik över åtgärderna inom räddningstjänsten Samhällets räddningstjänst är splittrad, det gäller såväl författningsmässigt som organisatoriskt. De grundläggande bestämmelserna om statens och kommunernas skyldigheter att svara för räddningstjänståtgärder, s. k. allmän räddningstjänst, finns i brandlagstiftningen. Vissa räddningstjänståtgärder bedrivs emellertid helt utanför brandlagens tillämpningsområde. Detta gäller t. ex. åtgärder som sker med stöd av lagen om skyddsåtgärder vid olyckor i atomanläggningar m. m., sjöräddning och fjällräddning, s. k. särskild räddningstjänst. Bekämpning av olja eller annat som är skadligt är i vissa hänseenden utanför brandlagens tillämpningsområde. Det saknas en enhetlig statistik över åtgärderna inom räddningstjänsten i . En viss sådan har tidigare funnits, då statens brandnämnd sammanställde vissa insatser av de kommunala brandkårerna. Detta har emellertid upphört. Inom de kommunala brandförsvaren upprättar man i allmänhet egen statistik som redovisas i olika årsberättelser. Denna statistik är emellertid inte samordnad eller sammanställd. Den kan därför inte läggas till grund för ställningstaganden om resursbehov, organisationsutveckling, forskning m. m. för den allmänna räddningstjänstens behov. För att på ett riktigt sätt dimensionera såväl den allmänna som särskilda räddningstjänsten krävs därför en bättre statistik. För den allmänna räddningstjänsten kommer en sådan att utgöra ett viktigt instrument. Inte minst då det med en sådan skapas möjligheter att åstadkomma rationaliseringsvinster. Detta kan enligt min mening gälla t. ex. i fråga om materielanskaffning, forskning och utveckling samt utbildning. Kravet på samordning och enhetlighet reses också då organen inom den allmänna räddningstjänsten nu i än större omfattning skall samverka över kommungränserna. Med hänvisning till det anförda föreslår jag därför att som sin mening ger regeringen till känna behovet av en enhetlig och samordnad statistik över insatserna i såväl den allmänna som den särskilda räddningstjänsten. P. O. ()
mot · G602508 · 1983-01-19 00:00:00 — Lagstiftning mot s. k. övernattningsbostäder I råder bostadsbrist. Unga människor har mycket svårt att få bostad i kommunen. finns många mindre lägenheter i , som dock inte ställs till bostadsförmedlingens förfogande. Många företag och enskilda hyr mindre bostäder i som endast utnyttjas som övernattningsbostad vid tillfälliga besök i kommunen. Hyresvärdarna har ofta inget intresse av att bli av med sådana hyresgäster, eftersom slitaget på lägenheten blir mindre. saknas också lagliga möjligheter att komma åt problemet, utom i rena undantagsfall. För de många bostadssökande i är det oacceptabelt att tusentals lägenheter endast används vid mycket tillfälliga övernattningar. Det borde vara möjligt att klara de behov företag och andra har av tillfälliga bostäder i med olika former av hotellverksamhet. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen hemställer om förslag till förändring av nuvarande lagstiftning så att de många s. k. övernattningsbostäderna i bl. a. kan ställas till bostadsförmedlingens förfogande.
mot · G602511 · 1983-01-19 00:00:00 — Motion 1982/83:511 m. fl. Viss översyn av datalagstiftningen m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:510 hemställs 1. att hos regeringen hemställer om en översyn av datalagstiftningen i syfte att ålägga datateknikens användare vissa minimikrav i fråga om rättelserutiner till skydd för den enskilde, 2. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om samköming och integritet. () () () () () () () () ()
mot · G602512 · 1983-01-19 00:00:00 — Motion 1982/83:512 m. fl. Brottsförebyggande åtgärder inom dataområdet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:510 hemställs att hos regeringen begär en utredning om åtgärder för att förebygga brottslighet i anslutning till elektroniska penningtransaktioner. () () () ()
mot · G602513 · 1983-01-19 00:00:00 — Motion 1982/83:513 m. fl. Begreppet lagligen undertecknad originalhandling i datasammanhang Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:510 hemställs att hos regeringen begär en översyn av de juridiska spörsmål som inträder vid användningen av begreppet lagligen undertecknad originalhandling vid användande av datameddelanden. () () () ()
mot · G602514 · 1983-01-19 00:00:00 — Motion 1982/83:514 m. fl. Undervisning i skolan inom det datatekniska området, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:510 hemställs 1. att hos regeringen hemställer om åtgärder inom ramen för och gymnasieskolans läroplaner för att uppmuntra flickornas intresse för datatekniken, 2. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om forskning inom dataområdet. () () () () () () () ()
mot · G602515 · 1983-01-19 00:00:00 — m. fl. Datateknikens användning inom postverket Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:510 hemställs att hos regeringen begär en översyn av den nya elektronikens möjligheter för postverket i syfte att säkerställa postverkets ställning som förmedlare av post - konventionell och elektronisk - och i samband därmed avgränsningen av postverkets och monopolställningar dels sinsemellan. dels ock gentemot andra företag som erbjuder elektronisk dataservice. () () () () () () () ()
mot · G602516 · 1983-01-19 00:00:00 — Motion 1982/83:516 m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:510 hemställs att hos regeringen hemställer om åtgärder i syfte att i ökad utsträckning anpassa AMS-utbildningen för kvinnor till datoriserade arbetsplatser. () () () () () () () () minab/gotab 1983 73416