mot · G6021999 · 1983-01-25 00:00:00 — och och spårelement i naturen, m. m. Mineral- och spårämnestillgänglighet i mark och vatten är beroende av bl. a. bergart, vittringspåverkan och flöde genom olika näringskedjor. är geologiskt sett underförsörjt med avseende på viktiga spårelement, t. ex. selen. Inlandsisen har ytterligare försvagat depåerna genom urlakning och transport. Försurningspåverkan torde nu vara den främsta orsaken till förändringar i mineralflödet. Inländskt och utländskt nedfall av svavel och tungmetaller har kraftigt bidragit till en förstärkning av obalansen. I räknar man med att tillgängligheten av selen i har halverats . Denna iaktagelse är av stor betydelse, då den ger information om markens minskade förmåga att hålla viktiga tungmetaller som kvicksilver och kadmium under kontroll. Exempel på förändringar i och spårelementflödet med konsekvenser för växter, djur och människor I. lckeessentiella mineraler, aluminium Brist såväl som överskott på och spårelement ger störningar i växt- och djurriket. Dessa störningar medför följdverkningar på människan. Spårelement kan undvaras i vissa system, men vid brist i andra ger det upphov till sjukdomar. Vissa system kan tolerera stora överskott, men vid transport genom näringskedjan kan dessa överskott medföra skadeverkningar i andra system. Aluminiumförgiftning är troligen den viktigaste tillväxtbegränsade faktorn i starkt sura jordar. Växttillgänglig fosfor minskar på grund av svårlöslig aluminiumfosfat. Växternas halter av aluminium kan ibland anta höga värden, 20008000 ppm. En minskad tillväxt i skogen utomlands har satts i samband med en ökad förekomst av aluminium i den sura marken. Förhöjd aluminiumhalt och sänkt pH i sjöar ger genom hydroxidutfällning skador på fiskarnas gälar och orsakar fiskdöd. Kräftor drabbas av liknande skador, och på så sätt minskas naturens mångfald. Hos människan har Alsheimers sjukdom satts i samband med aluminium. Bland patienter i hemodialys har man iakttagit rubbningar så kallad dialysdemens. Avlidna har uppvisat höga aluminiumhalter i hjärnan. Människor med dålig njurfunktion utgör därför en riskgrupp. Det är oklart vad en förhöjd aluminiumhalt och en samtidig brist av essentiella spårelement betyder för folkhälsan i ett längre perspektiv. Essentiella spårelement, selen Vid försök har det visat sig att vissa alger behöver selen för sin tillväxt. Det är ännu icke visat att växter behöver selen för sin tillväxt. Selenbristsjukdomar hos husdjur är vanligen beroende på att fodret innehåller för låga selenhalter. Sjukdomar som då uppstår är: levernekros, muskeldegeneration, pancreasfibros m. fl. Importerat spannmål från innehåller i förhållande till flerfaldigt högre halt av selen. Då detta foder givits till djur som lider av sjukdomar förorsakade av selenbrist har det bidragit till en förbättring. Med tillåten seleninblandning i foder kommer troligen selenbristssjukdomar hos djur att minska, men den föreslagna tillsatsen kommer troligen ej att ge signifikanta tillskott till människans kost. Finska studier visar trots mångårig seleninblandning i foder ej någon nämnvärd höjning av selenhalten i kött. Kinesiska forskare visade 1979 att också människan kan utsättas för selenbristssjukdomar. Vid låga halter av selen i kosten drabbades barn och kvinnor av kardiomyopati, en sjukdom med hög dödlighet. Genom regelbunden tillförsel av selen kunde sjukdomen hävas. Finska forskare presenterade 1982 en studie i 11 000 människor som observerats i avseende på selenhalter. Där visade det sig att människor med lägre serumselenhalter löpte en avsevärt större risk att drabbas av hjärtinfarkt. liksom är ett selenbristområde, varför en ökad uppmärksamhet bör ägnas överrepresenterad infarktfrekvens. Ovanstående två exempel kan utvidgas analogt till andra ämnen såsom jod, krom, kvicksilver och kadmium. För människan är det nödvändigt med ett samlat grepp på naturresurser som har betydelse för flödet genom näringskedjorna. Görs ej detta, åstadkommer vi en obalans av och spårelement. Spårelementberikning av handelsgödselmedel bör utprövas för att kompensera förluster genom skördeuttag. Genom tillsats av algkalk bör det vara möjligt att höja spannmålskvaliteten när det gäller spårämnen. Dricksvatten klassas numera som livsmedel och hamnar därmed under livsmedelsverkets tillsyn. Dricksvatten borde därför regelmässigt kontrolleras med avseende på tungmetaller och spårelement. Vid restaurering av dricksvattenstäkter är det av stor vikt att inte bara återställa pH-värdet utan även beakta mineral- och spårämnesbalansen. Även vattenverkens fosfatutfällning borde kompletteras för att minska Algkalk bör vara lämplig genom sin förmåga att leverera spårämnen i ett balanserat flöde för både sjöar och vattenverk. För bedömning av kvalitet i livsmedel (foder) och i dricksvatten skall regelmässig kontroll ske av och spårelement. Detta bör ankomma på livsmedelsverket. Med stöd av ovanstående hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående åtgärder för att erhålla balans av och spårelement. () ()