mot · G6022162 · 1983-01-25 00:00:00 — och av illegal narkotika, konsumtion, m. m. Hantering av och befattning med narkotika för icke-medicinskt bruk är alltid brottsligt. För sådan hantering finns stadganden i narkotikastrafflagen. Mot den bakgrunden kan man ifrågasätta om inte även konsumtion av illegal narkotika borde kriminaliseras. En sådan åtgärd skulle dock medföra sådana konsekvenser för och de rättsvårdande myndigheterna att en noggrann utredning måste föregå ett sådant beslut. Samhället måste ställa krav och upphöra med att tolerera missbruk med de långtgående konskevenser det medför för den enskilde. Ett effektivt och snabbt ingripande redan vid små förseelser krävs därför. Böter har ofta visat sig verkningslösa, medan t. ex. åläggande om samhällstjänst kunde vara effektivt. En veckas arbete med att släpa undan ved och ris vid slyröjning, städning i skog och mark m. m. mot kost och logi under enkla, drogfria förhållanden kan inte skada någon, men uppfattas som tillräckligt obehagligt för att vederbörande skall noga tänka sig för innan han/hon åter befattar sig med droger. Samhällstjänsten skall kunna beslutas av jourdomstolar. Beslutet skall ha omedelbar verkan. Vi föreslår att hos regeringen begär utredning och förslag som syftar till möjlighet att döma till samhällstjänst. Sjukvårdspersonal i allmänhet har dåliga kunskaper om alkoholism och dess sekundära effekter. Detta är närmast katastrofalt eftersom man tar emot ett okänt, men mycket stort antal alkoholproblematiker inom primärvården. Där kan man räkna med att stöta på tidiga missbrukare, dvs. storkonsumenter, som är relativt väl anpassade och som söker läkare på grund av ganska tidiga somatiska komplikationer. Därför finns det ett starkt behov av förbättrad utbildning på området. Det är också nödvändigt att läkarna kommer ifrån motviljan mot eller rädslan för att beröra frågan, när patienten själv inte berör sina alkoholproblem. 1* 1982/83. För att tidiga symptom på alkoholskador skall kunna spåras, bör i samband med läkarundersökningar och hälsokontroller mätning ske av t. ex. GTenzym eller andra undersökningsmetoder i samma syfte. GT-värden visar koncentrationen av leverenzym i blodet, vilket normalt samvarierar med alkoholförtäringen. Dessa mätningar bör göras för att stödja patienten och öka dennes motivation för att minska sin alkoholkonsumtion. Resultatet av en sådan undersökning skall ovillkorligen stanna mellan läkaren och patienten. Sekretessen måste kunna garanteras även mot myndighet. Mot denna bakgrund är det nödvändigt att läkare och sjuksköterskor får utbildning för att kunna upptäcka farliga alkoholvanor och medverka till att motivera och stöja patienten i dennes rehabiliteringsförsök. Vi menar att de tekniska hjälpmedel som står till förfogande skall få användas. Det är viktigare att rädda människor från utslagning, än att ta diffusa hänsyn till den personliga integriteten. För sjukvården skall inte enbart upptäcka pågående sjukdomar, den skall också verka förebyggande och underrätta patienten om denne löper risk exempelvis vid högkonsumtion av alkohol. Man vet att av den narkotika som går över ländernas gränser beslagtas. Kustbevakning och tull kräver fler tjänster för att bemästra problemen, men för att vara alldeles säkra, skulle de vara tvungna att undersöka varje människa, varje fordon och varje postförsändelse som passerar in över gränserna mycket grundligt. En sådan kontroll är omöjlig. Genom tullens och kontaktsystem med andra länder samt på grund av ett uppoffrande arbete har landet naturligtvis besparats mängder av narkotika. Detsamma gäller för polisens trägna arbete, men faktum kvarstår: narkotika finns här och missbruket tycks ligga på oförändrad nivå med tendenser till ökning. Även om det viktigaste arbetet i kampen mot narkotika måste föras i hemmet, i skolan och på gatunivån för att förstöra eller störa marknaden för langare och småförsäljare är det nödvändigt att tull, kustbevakning m. fl. kan fylla sina uppgifter. För att öka effektiviseringen hos de myndigheter som arbetar i kampen mot narkotikabrottsligheten mäste det ske en samordning av samhällets polisiära m. fl. landgräns är och sjögränsen nära . Till land anländer fartygstrafik till 250 hamnar och lastageplatser. Ett 50-tal flygplatser trafikeras av utländsk trafik och ett 100-tal vägar korsar våra gränser. Smuggling av exempelvis narkotika som till sin volym är liten är säkert ingen svår uppgift. Som exempel kan tas , där 200 tulltjänsteman har att kontrollera 18 miljoner resenärer, 120 000 personbilar, 300 000 lastbilar, järnvägsvagnar och fartygsplatser. gjordes i Helsingborgstullen 620 beslag av narkotika, vilket är det största antalet vid någon tullstation i landet. I detta arbete disponerar 4 stycken hundar. Av redovisningen framgår, att tullens resurs på kust och gräns är helt otillräcklig. Även antalet hundar är mycket litet och utsikterna att klara en smuggling måste av langare bedömas som mycket goda. Vi menar att antalet hundar i tjänst hos tullen kan öka antalet beslag och kostnaden för dessa hundar är försvinnande liten om det skall jämföras med det lidande som narkotikan orsakar. Med stöd av vad ovan anförts hemställs* 1. att hos regeringen begär utredning och förslag om kriminalisering av konsumtion av illegal narkotika, 2. att hos regeringen begär utredning och förslag om nya korrektiv av den typ som föreslagits i motionen för ringa narkotikabrott. () () Se även motionerna 1982/83:2163-2164.