mot · G6021494 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83:1494 uttalade i sitt betänkande 1981/82:33 enhälligt sitt stöd för ett bibehållande av systemet med hemmamatchning (viss kreditgivning hos Investeringsbank) och uppdrog åt regeringen att utarbeta förslag till förändringar så att onödigt restriktiva och osmidiga regler skulle tas bort. konstaterade att så länge behov av detta system föreligger, bör det vara så effektivt som möjligt. Onödigt restriktiva och osmidiga regler, som är till förfång för svensk industri, bör utgå. Regeringen bör därför utarbeta förslag till förändringar om reglerna för statsstödd kreditgivning för leveranser inom landet. Trots utskottets enhälliga uttalande aviseras i årets budgetproposition ingen förbättring av systemet. Tvärtom konstaterar man att systemet i dess nuvarande utformning kommer att bli mindre utnyttjat och hänvisar till en nordisk arbetsgrupp som tillsatts med uppgift att föreslå en överenskommelse om att statsstödda exportkrediter vid leveranser mellan de nordiska länderna skall upphöra. Ingen tidsplan anges för gruppens arbete. Inte heller tas frågan upp om andra former av exportstöd, t. ex. statliga kursgarantier vid affärer mellan nordiska länder. Hemmamatchningsystemet har en principiellt viktig funktion att som potentiellt motmedel förebygga ytterligare utländsk statssubventionerad kreditkonkurrens på den svenska marknaden. Denna funktion försvåras av nuvarande inskränkningar i systemet, främst begränsningen till affärer överstigande 50 milj. kr. eller av företagets omsättning, samt räntepåslaget utöver consensus. F. n. kan hemmamatchningsystemet erbjuda refinansiering till . Problemet med utländska subventionerade exportkrediter på den svenska marknaden har ingalunda minskat. Särskilt uppenbara har problemen varit för tillverkare av utrustning för skogsindustri och nya energianläggningar. Även många andra branscher berörs. I vad gäller utvecklingen av nya energianläggningar riskerar den utländska kreditkonkurrensen att leda till att ny teknik för utnyttjande i av alternativa energikällor till stor del kan komma att utvecklas av utländska företag utanför landet. Eftersom de enskilda delordersummorna även i större projekt i många fall ligger i storleksordningen 1-10 milj. kr. har hemmamatchningstödet ofta inte kunnat utnyttjas. Problemen med utländsk kreditkonkurrens har i sådana fall inte alltid uppmärksammats, trots att mycket tyder på att företag i andra länder regelmässigt har tillgång till bättre konkurrensvillkor i vad gäller krediter än svenska företag. Så anges t. ex. ofta finländska företag offerera krediter i svenska kronor till räntor motsvarande de räntor för lån i finska mark som prioriterade finska företag åtnjuter vid sin upplåning från . Detta möjliggörs genom någon form av statlig kursriskförsäkring, som alltså i praktiken fungerar som en form av exportstöd. I avvaktan på att problemet med statssubventionerade exportkrediter löses internationellt, kvarstår således behovet av ett mer effektivt svenskt system för hemmamatchning, som medger ingripande med stöd direkt till svenska leverantörer. Genom att från svensk sida utnyttja hemmamatchningsystemet bör man lättare kunna uppnå förhandlingsuppgörelser med exportlandets regering eller på annat sätt förmå landet att minska subventioneringen av sin export till . Det är f. ö. numera inte bara de traditionella industriländerna inom som subventionerar sin export. Flera av de s. k. NIC-länderna, som inte anslutit sig till consensusöverenskommelsen, t. ex. och , subventionerar i hög utsträckning sin kapitalvaruexport. Hemmamatchningsärendena bör också följas upp genom förhandlingar mellan och den stat som stör den svenska marknaden. Det är en angelägen handelspolitisk försvarsåtgärd att göra konkurrenssnedvridande stater medvetna om att deras uppträdande inte accepteras på vår marknad. I detta sammanhang är ett effektivt system för hemmamatchning nödvändigt för att göra beslutsamheten i den svenska hållningen trovärdig. Med tanke på den betydelse hemmamatchningsystemet har från betalningsbalanssynpunkt, inte bara för att hindra subventionerad utländsk konkurrens, utan även med hänsyn till den indirekta exportfrämjande effekten som en fungerande hemmamarknad har, anser vi att det skulle vara fel från samhällsekonomisk synpunkt att på detta stadium avskaffa hemmamatchningsystemet. Besparingseffekten som skulle uppstå skulle inte motsvara den samhällsekonomiska kostnad och den budgetbelastning som förlust av sysselsättningstillfällen och försämrad betalningsbalans skulle medföra. Systemet utnyttjas för relativt få affärer som dock ofta är av strategisk betydelse då det gäller referensanläggningar. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att uttalar sig för att systemet med hemmamatchning i enlighet med näringsutskottets uttalande i betänkande 1981/ 82:33 görs mindre restriktivt och mer smidigt, 2. att uttalar sig för att regeln om att offertbeloppet skall motsvara av det sökande företagets årsomsättning eller minst 50 milj. kr. 3. att uttalar sig för att bestämmelsen om att räntenivån skall vara lägst över consensus nivå tas bort, 4. att uttalar sig för att hemmamatchningsärenden konsekvent följs upp med mellanstatliga överläggningar med den stat som stör den svenska marknaden genom alla former av konkurrenssnedvridande kreditstöd, t. ex. statliga växelkursgarantier och kreditgivning genom andra kanaler än exportkreditinstitut.