mot · G602613 · 1983-01-18 00:00:00 — m. fl. Inför de allt dyrare transportkostnader som vi har att emotse, måste vi nu så snabbt som möjligt bygga ut de kollektiva och billigare färdmedlen. Järnvägstransporter är ett sådant alternativ. En järnvägslinje som åter kan bli en vital kommunikationsled i det tätbefolkade sydvästra är den som går mellan och . användes nu för godstrafik mellan och de först nämnda orterna. Den upprätthålls även av strategiska skäl som tung trafikförbindelse till regementet i Revinge. Från till exempelvis går en ganska tung godstrafik, varför denna del av banan är av godtagbar standard. Enligt SJ:s kalkyler skulle en viss upprustning krävas av banan. Framför allt gäller detta de bandelar som saknat trafik . Nedanstående kalkyler är hämtade ur ett yttrande av i : Detta är den sträcka av järnvägen söm tidigare i interpellation och i motioner ansetts böra bli föremål för upprustning och trafik. Vill man fortsätta till - det finns starka trafikskäl även för det - beräknas upprustningskostnaden till ytterligare ca 1,5 milj. kr. I interpellationssvar angav dåvarande kommunikationsministern kostnaden för upprustningen till 50 milj. kr. I den beräkningen låg då också en elektrifiering av den aktuella linjen. Detta kan givetvis vara en målsättning för framtiden, men behöver enligt min mening inte aktualiseras . Kostnaderna blir då i ett begynnelseskede ganska blygsamma. Även om man jämför den högre kostnaden för elektrifiering med vad en ny fyrfilig väg kostar, framstår det hela ändå som en mycket blygsam kostnad. 1* 1982183. Ett belysande exempel på kollektivtrafikens uppsving kan vi hämta från lokaltrafiken . hade SJ planer på att lägga ner denna trafik. Under det året hade sträckan en resandefrekvens av endast 970 personer . Men kommunerna engagerade sig för att trafiken skulle upprätthållas. hade resandeantalet ökat till 3 000 personer eller med . har kollektivtrafiken fått en än större betydelse, och den utvecklingen kan förmodas fortsätta. Traflkunderiaget har ökat längs linjen , då den successiva indragningen av trafiken skedde, var resandefrekvensen i avtagande. Befolkningsunderlaget var också mycket mindre än . Särskilt i tätorterna längs banan var folkmängden knappast mer än hälften av folkmängd. Tätorterna är fortfarande i tillväxt och har en folkmängd på närmare 37 000 personer. Särskilt , och har ökat kraftigt. i har i begärt yttrande till över det framtida utnyttjandet av bl. a. denna järnvägslinje för godstrafik gjort en mycket intressant utredning om banan och dess regionalpolitiska betydelse. I det regionalpolitiska avsnittet anförs bl. För att kunna minska behovet av långväga pendling och motverka den stora obalansen i tillgång på arbetstillfällen mellan olika länsdelar krävs bl. a. att åtgärder sätts in för en långsiktig uppbyggnad av näringslivet i de inre och sydöstra delarna av länet. Länet utgörs till mycket stor del av värdefull jordbruksmark, vilket ställer särskilda krav på planeringen av utbyggnaden i länet av bl. a. bostäder och verksamheter. De från jordbrukets synpunkt mest värdefulla jordarna återfinns i ett band längs den västra och . Den allmänna regionalpolitiska målsättningen om en jämnare fördelning av bebyggelsen i länet ger således en god samstämmighet med målet för markhushållning att bevara den mest brukningsvärda jordbruksmarken. För att realisera långsiktiga regionalpolitiska målsättningar är det således från både regionalpolitisk och markhushållningssynpunkt angeläget att förutsättningar skapas för insatser på en långsiktig uppbyggnad av näringslivet i de inre och sydöstra delarna av länet. Därför är det angeläget att den kollektiva trafiken från dessa områden till och förstärkes och anpassas till kraven på arbetsresor. Om godstrafiken skriver : har dock kostnadsökningen för transporter med lastbil varit brantare än för järnvägstransporter. Därmed har intresset från näringslivets sida för järnvägstransporter ökat. har sedan via förfrågningar hos en mängd företag utmed linjen med direkta uppgifter kunnat verifiera deras intresse för att använda sig av godstransporter per järnväg. Om persontrafiken, som också berörs i yttrande, har dels gjorts en undersökning av pendlingsfrekvensen till och orterna däremellan, vilket framgår av denna uppställning: Pendling mellan tätorter 1975 - avser förvärvsarb. (20-v tim) Som ett resultat av denna undersökning säger att det åter bör bli motiverat att sätta in persontåg på den aktuella linjen. Vidare har även SJ till denna undersökning anfört att godstrafiken bör efter upprustning kunna framföras med en hastighet av . För att kunna framföra persontåg med en hastighet av krävs emellertid att man minskar sliperavståndet i rälsen. Sysselsättningstillfällena har minskat starkt i länet, varför en upprustning av här berörda bandelar skulle hälsas som ett välkommet tillfälle till arbete. Berörda kommuner, företag och många invånare är säkerligen mycket intresserade av att trafiken återupprättas på denna järnväg. Järnvägstrafiken minskar Malmös infartsproblem. Vid högtrafik exempelvis under morgontimmarna förekommer trafikstockningar vid väginfarterna österifrån till . Även om dessa nu till en del åtgärdas, skulle ytterligare förbättring uppstå om inpendlare också använde järnvägen i stället för att belasta väginfarterna. Med tåget kommer man på ett smidigt sätt till centrum eller dess närhet och kan därefter använda stadens interna kommunikationsnät. I detta sammanhang vill vi hänvisa till vad vi anfört i en särskild motion angående prioritering av anslag till vägar, vilken motion som exempel tar upp frågan kring den planerade motortrafikleden . Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om åtgärder för att åter starta persontrafik och även utökad godstrafik längs järnvägslinjen . () ()