ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G6021733 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1733 och och beskattning av schaktmaskiner Det finns nu inga uppgifter att få om vem som äger de schaktmaskiner som brukas i . Det torde dock knappast bestridas vare sig att många sådana maskiner ägs av företag och personer som inte har sin naturliga och seriösa hemvist i branschen eller att maskinerna ofta används i verksamhet som inte eller inte helt redovisas till beskattning. Mot bakgrund av önskemål om bättre insyn i branschens inte seriöst verksamma delar finns det starka skäl att överväga en registrering av schaktmaskiner (dumpers, grävmaskiner, hjullastare, bandschaktare och väghyvlar) i centrala bilregistret. En sådan registrering skulle även tillgodose intressen från totalförsvarets sida liksom intresse av att få en obligatorisk trafikförsäkring för motorredskap. En registrering skulle också skapa förutsättningar för att införa en budgetmässigt och av rättvisesynpunkter motiverad sysselsättning. Översiktliga räkneexempel har visat på möjligheten att denna väg tillföra staten nya inkomster. Vidare ger en registrering möjligheter att införa en motsvarighet till trafiktillstånd inom schaktentreprenadbranschen. Detta skulle dels ge bättre underlag för den framtida skattekontrollen, dels skärpa kontrollen på företagskunnandet. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen begär förslag till registrering och beskattning av schaktmaskiner och till utformning av ett tillståndssystem, allt enligt vad i motionen anförts. () ()
mot · G6021735 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83:1735 har ett flertal fastigheter för fritidsändamål uppförts som andelshus. Detta innebär att en förening äger fastigheten och att medlemmarna köpt andelar som ger rätt till vistelse viss bestämd del av året. Ett motiv för att andelshus uppförts är att kostnaderna för eget fritidshus ökat starkt. Utnyttjandet av fritidshusen är som regel begränsat till endast en del av året. Andelshusen har ett betydligt högre utnyttjande, bl. a. beroende på att icke utnyttjade veckor hyrs ut till icke medlemmar. - vilket är den vanligaste ägarformen för andelshusen - beskattas hårdare än andra former av fritidshus. Som regel är föreningen utan skulder och därmed ränteutgifter, eftersom medlemmarna svarar för kapitalet. Driftkostnaderna betalas likaledes av medlemmarna. Föreningens beskattningsbara inkomst är av taxeringsvärdet. Dessutom erlägges på samma sätt som andra fastigheter garantiskatt på 1,av taxeringsvärdet. Genom att föreningen inte har egna kostnader blir även de belopp som fonderas för framtida underhåll föremål för beskattning. Detta försvårar för föreningarna att bygga upp reserver, som för denna typ av verksamhet är mycket viktigt att man gör. Delägarna har att betala skatt på av taxeringsvärdet till den del det överstiger . Den sammanlagda effekten blir att fritidshus i samägd form beskattas hårdare än ett enskilt ägt. Vi anser att man därför bör se över skattereglerna. Denna översyn bör syfta till att jämställa olika former av ägande och ge möjligheter att bygga upp reserver för framtida underhåll. Förslag till ändringar bör kunna framläggas i samband med övriga förslag angående fritidspolitiska frågor aktualiserade av fritidsboendekommitténs betänkande samt rekreationsberedningens rapport. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om översyn av beskattningen av andelsfritidshus.
mot · G6021736 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1736 m. fl. Ändrade regler för avdrag för inkomstens förvärvande Vid deklaration kommer den deklarant som har kostnader för resor att få svara för upptill . Utgörs avdragsyrkandena av andra typer av kostnader sker ingen reducering. Genom de beslut som fattat med anledning av skatteomläggningen kommer varje deklarant med inkomst av tjänst att tillgodoföras ett avdrag på . oavsett om några avdragsgilla kostnader funnits. För deklaranterna måste detta vara mycket förvirrande. Vi föreslår därför en rad förenklingar. Uppdelningen mellan resor och andra typer av avdrag slopas. Rätt till avdrag föreligger på i princip oförändrade villkor när det gäller vilka kostnader som medför rätt till avdrag. Avdrag medges endast när de sammanlagda kostnaderna överstiger . Särskilt avdrag utan att kostnader hafts tas bort och ersätts av ett ändrat grundavdrag vid den statliga taxeringen. Med hänvisning till vad vi ovan anfört hemställer vi att måtte besluta om ändringar i skattelagstiftningen på sätt som föreslås i motionen. . () () ()
mot · G6021737 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1737 m. fl. Beskattningen av ideella föreningar Ideella föreningar över hela landet gör en stor och värdefull insats för att ta hand om och fostra våra ungdomar. Många föreningar finansierar sin verksamhet med olika aktiviteter som t. ex. danstillställningar, servering och insamling av returpapper. Inkomster från dessa arrangemang utgör numera, i de flesta fall, endast en blygsam del av hela behovet. Med nuvarande regler beskattas det ideella arbetet som föreningsmedlemmarna lägger ned för att stödja sin förening. Det finns många föreningar som dras med betydande skatteskulder. Ur samhällssynpunkt är organisationernas arbete ytterst betydelsefullt, varför det är angeläget att detta rättas till med det snaraste. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att hos regeringen begär utredning av förutsättningarna för att kunna befria idéella föreningar från beskattning av alla intäkter som går till föreningens verksamhet. () () () () ()
mot · G6021738 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1738 Förste vice talmannen m. fl. Alkohol vid statlig representation Med anledning av motioner till 1979/uttalade att ali statlig representation bör vara spritfri. Motivet till uttalandet var nykterhetspolitiskt. Även om syftet var gott är det svårt att hävda att beslutet lett till något ur nykterhetspolitisk synpunkt positivt resultat. Resultatet har bl. a. blivit ett avsteg från internationella umgängesregler för representation och gästfrihet. Det kan knappast vara rimligt att den eller skall vara förhindrad att i samband med middag bjuda t. ex. representanter för främmande land på ett internationellt vedertaget sätt. Nuvarande ordning kan ge en egendomlig bild av vårt land och av vårt begrepp om gästfrihet. Den statliga representationen bör självfallet liksom all annan representation vara måttfull. I den mån det enligt vanliga umgängesregler är befogat med representation bör användningen av alkohol vara återhållsam. Det kan emellertid inte gagna vare sig nykterhetspolitiken, attityderna till alkoholen eller kontakterna med t. ex. andra länder att fortsätta med den typ av kategoriska förbud vi nu har. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening uttalar vad som i motionen anförts om alkohol vid statlig representation. . () (vpk) HANS () i HANS () i
mot · G6021739 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1739 m. fl. Skattelättnad för vissa gåvor till internationellt biståndsarbete m. m. Frågan om avdragsrätt för gåvor har under en lång följd av år varit uppe till behandling i . I den regeringsförklaring som avgavs vid bildandet av trepartiregeringen fastslogs att sådan avdragsrätt skulle införas för gåvor till ideella och humanitära ändamål. Ett förslag med denna inriktning framlades, efter föregående utredning, i proposition 1978/79:160. Enligt förslaget i propositionen skulle avdragsrätten ha samma värde oberoende av i vilket inkomstskikt givaren befann sig. Propositionens förslag innebar också att de gränsdragningsproblem som tidigare åberopats mot tanken på skattelättnad för gåvor till ideell verksamhet till största delen kunde undvikas genom att avdragsrätten avgränsades till att gälla gåvor till organisationer som driver en ideell eller humanitär verksamhet med internationell inriktning. bör nu ompröva sitt tidigare ställningstagande i fråga om rätten till avdrag för gåvor till internationell biståndsverksamhet. De frivilliga organisationerna har möjligheter att göra insatser på biståndsområdet, som inte utförs inom ramen för den statliga biståndsverksamheten. Som exempel på detta kan nämnas de kristna samfundens verksamhet i utvecklingsländerna, kooperationens och fackföreningsrörelsens biståndsverksamhet samt insatser från Röda korsets och Rädda barnens sida. Det är bra om de belopp som skänks till mission, utvecklingshjälp, katastrofbistånd o. d. kan öka. Härigenom kan en utbyggnad av de ideella organisationernas verksamhet till förmån för internationellt samförstånd och respekt för de mänskliga rättigheterna komma till stånd. Svårigheter när det gäller den svenska samhällsekonomin får inte minska de svenska ansträngningarna att öka såväl ideella som andra insatser till stöd för de fattiga ländernas framtida utveckling. Regeringen bör lägga fram förslag till skattelättnad för vissa gåvor till internationell biståndsverksamhet m. m. I allt väsentligt bör förslaget kunna utformas på sätt som föreslogs i proposition 1978/79:160. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till lagstiftning om skattelättnad för vissa gåvor till internationellt biståndsarbete m. m. () () () () () () () ()
mot · G6021740 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1740 Regeringen föreslår i budgetpropositionen bil. 4 att skatten på MTBE skall höjas. Syftet sägs vara att därigenom stimulera låginblandning av metanol i bensin. Jag finner det för min del av flera skäl tveksamt om den effekt regeringen säger sig eftersträva genom skatteförändringen verkligen kommer att uppnås. Problem med den fortsatta nedtrappningen av blyhalten i bensinen kan inte uteslutas om användningen av MTBE försvåras. Regeringen har aviserat ett förslag om energibeskattningen i dess helhet . Frågor av den karaktär som förs fram bör behandlas i detta sammanhang. I avvaktan på denna vidare bedömning bör regeringens förslag nu avslås. Det är svårt att frigöra sig från intrycket att regeringen genom den föreslagna skattehöjningen först och främst sett en möjlighet att av allmänna skäl höja skattetrycket. Med stöd av vad som ovan framhållits hemställs att avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1961:372) om bensinskatt.
mot · G6021741 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1741 m. fl. Slopande av skattefond- och skattesparkonton Skattefond- och skattesparkonton är sparformer som subventionernas genom skattelättnader. Dessa former av sparande infördes av de borgerliga partierna i regeringsställning. Vid införandet tog både vpk och socialdemokraterna ställning emot. Sparformen ger inget egentligt nysparande utan gynnar de grupper som redan har sparande på annat sätt. De som däremot har svårt att utnyttja dessa skattesubventionerade sparformer är det stora folkflertalet. Dessa har under de borgerliga regeringarnas tid utsatts för kraftiga reallönenedpressningar. Denna nedpressning fortsätter. Dock är det i huvudsak dessa grupper som via sina skattsedlar får betala fåtalets skattesparande. I valrörelsen lovade båda arbetarpartierna att slopa dessa sparformer. kommunisterna reste förslag härom i samband med regeringens proposition om höjningen av momsen. Regeringen var däremot inte beredd att avveckla dessa orättvisa sparformer mer än till knappt hälften. I budgetpropositionen lägger inte heller nu regeringen fram något förslag härom. Därför återkommer vpk med förslag om slopande av skattefond- och skattesparkontona. Förslag bör läggas fram för så att en ny lag kan börja gälla från . Med hänvisning till det anförda föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om slopande av skattefond- och skattesparandet och hemställer om förslag härom. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G6021743 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1743 Axel och av vapenärenden Reglerna om handläggning av vapenärenden finns i vapenlagen (1973:1176). Närmare bestämmelser finns i vapenkungörelsen (1974:123) och i de föreskrifter som utfärdat. Från jägarhåll har ifrågasatts om inte handläggningen av vapenärenden i många fall är onödigt omständlig och att betydande skillnader i handläggningen kan förekomma mellan olika polisdistrikt. Även den kraftigt höjda expeditionsavgiften för ett tillstånd att inneha vapen har kritiserats. Man menar att även om samhället via höjda avgifter kompenserar sig för kostnaderna vid ärendehanteringen så är det för jägarna ett starkt intresse att avgifterna hålls på en rimlig nivå. Enligt vår mening torde vapenlicensärenden i flera avseenden kunna förenklas utan att samhällsintresset därigenom åsidosätts. Vid den utredning som görs för att utröna behovet av licensansökt vapen krävs ofta intyg om jakträtt, och i icke ringa omfattning infordras också yttrande som styrker en marks lämplighet för jaktändamål m. m. Efter tillkomsten av den s. k. vapengarderoben och inför den förestående jägarexamen borde förenklingar i handläggningsrutinerna kunna genomföras. Sålunda skulle behovet av vapen inom ramen för vapengarderoben kunna anses uppfyllt genom avlagd jägarexamen utan ytterligare behovsprövning. Det finns mot denna bakgrund skäl för att göra en översyn av gällande bestämmelser för handläggning av vapenärenden med sikte på förenkling och anpassning till jägarexamen. I det sammanhanget bör även avgifterna ses över, liksom tillämpningen av expeditionskungörelsen. Följande exempel kan belysa det . En person sökte och erhöll licens för inköp av ett kulgevär kal. 6,5, . Vapnet köptes ut . När vapnet skulle användas vid övningsskjutningar visade det sig vara behäftat med fel som orsakade eldavbrott, varför det insändes till grossisten för reparation . Vid provskjutning visade det sig att felet kvarstod. Försäljaren erbjöd då att byta ut det felaktiga vapnet mot ett nytt. Ny licensansökan inlämnades . Vid ansökan bifogades den tidigare erhållna licensen och ett intyg från vapenhandlaren om det tidigare inköpta vapnets obrukbarhet. utfärdade polisstyrelsen ny licens och debiterade en expeditionsavgift om . trots att expeditionsavgift erlagts för den först utfärdade licensen. att hos regeringen begär en översyn av bestämmelserna för handläggningen av vapenärenden i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · G6021746 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1746 Nya arbetsformer inom åklagarväsendet i kampen mot ekonomisk brottslighet Riksdag och regering försöker med stora ekonomiska och andra insatser komma till rätta med den ekonomiska brottsligheten. Ett led i brottshanteringen utgör åtalstillfället. Åklagarväsendet utgör ett relativt litet verksamhetsområde, i budgeten /84 har vissa insatser gjorts för att förstärka organisationen bl. a. genom tillskott på åklagartjänster samt viss specialutbildning. Dessa åtgärder är dock inte tillräckliga. För att frigöra kvalificerade resurser inom åklagarväsendet för mer komplicerade och ofta grövre brott kan ytterligare göras. Detta torde kunna ske inom i huvudsak nuvarande ekonomiska ramar. Möjligheterna att delegera arbetsuppgifter till icke åklagarpersonal bör undersökas ytterligare. Inom åklagarväsendet har pågått försök med överförande av vissa uppgifter till administrativ personal, en försöksverksamhet som uppges ha utfallit mycket positivt och den har numera också permanentats. Försöket innebar att administrativ personal självständigt svarade för beredning och förslag till åtgärder i enklare brottmål. Besluten fattades därefter av en åklagare. Det bör närmare prövas om det är möjligt att skapa en sådan ordning att icke åklagarutbildad personal kan handlägga sådana mål, i vilka bevisningen utgörs av den tilltalades egna uppgifter och vad som faktiskt förekommit under förundersökningen. Inom länsrätterna förekommer försök med att handläggare fullgör liknande uppgifter i länsrätten i fråga om körkortsärende. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vikten av att nya arbetsformer inom åklagarväsendet, delegering m. m. prövas i syfte att ytterligare bekämpa den ekonomiska brottsligheten. () () 1* 1982/83.
mot · G6021747 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1747 Vid internationella jämförelser har en låg trafikskadenivå. Till den relativt sett gynnsamma situationen finns flera samverkande orsaker, såsom lagstiftningsåtgärder, förbättrade vägar, kontroll av fordon och olika informationsinsatser. Men det är viktigt att trafiksäkerheten ges även fortsättningsvis hög prioritet. Alkoholen synes alltjämt vara den största påvisbara olycksfaktorn av personlig karaktär i trafiken. Den skördar åtskilliga hundra offer i människoliv och invaliditet. Det är därför nödvändigt att kraftansträngningar görs för att komma till rätta med alkoholfaktorn i trafiken. Till både den förra och nuvarande regeringen har från bl. a. framförts tungt vägande argument för en reformering av promillereglerna. Enligt vår mening måste trafiknykterhetslagstiftningen skärpas mot bakgrund av nya forskningsrön som framkommit. är gränsen 0,5 %c för vad som är tillåtet vid framförande av fordon. Dessutom tillämpas ett generellt avdrag på 0,14 %c främst av mättekniska skäl. Det innebär att den faktiskt tillåtna gränsen blir 0,64 %c. Redan vid 0,2 %c försämras förmågan att framföra fordon på ett säkert sätt. Då är det naturligtvis djupt otillfredsställande att den tillåtna gränsen ligger mer än så högt. Förbättrade analysmetoder tillsammans med nya vetenskapliga undersökningar som visar att föraren påverkas redan vid små koncentrationer, talar entydigt för att sänka den nedre straffbarhetsgränsen till 0,3 %o. En sådan förändring skulle halvera gränsen för rattonykterhet och därmed också kraftigt bidra till att höja trafiksäkerheten. En lagstiftningsåtgärd av denna innebörd skulle på ett välgörande sätt, utan några särskilda kostnader varken för statsverket eller enskilda, inskärpa kravet på nykterhet i trafiken och underlätta informationsverksamheten, som måste inriktas på att all alkohol i trafiksammanhang är förkastlig. Med ledning av vad i motionen anförts hemställer vi att beslutar att 4 § 2 mom. trafikbrottslagen ändras så att gränsen för rattonykterhet sänks till 0,3 %o. () ()
mot · G6021749 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1749 m. fl. Det statsfinansiella läget är sådant att, utöver regeringens förslag, ytterligare sparåtgärder måste vidtas. Inom verksamhetsområde bör därför enligt vår mening följande besparingar göras. Kommittéer m. m. Med hänsyn till att sju kommittér slutfört sina uppdrag och endast fem nya kommittéer tillsatts under samt att reservationen uppgår till över 4 milj. kr. kan anslaget minskas med ca 5 milj. kr. Med hänsyn till det ansträngda budgetläget bör, utöver de förslag som framlagts i proposition 1982/83:61, ytterligare besparingar göras under förevarande anslag med ca 10 milj. kr. Det bör ankomma på regeringen att återkomma till med förslag till ändrade författningsregler för att under /84 åstadkomma nämnda besparing. Sammanlagt medför här framförda förslag besparingar i förhållande till regeringens budgetförslag med ca 15 milj. kr. Åberopande det anförda hemställs 1. att under andra huvudtiteln med bifall till förslagen i motionen beslutar att till Kommittéer för /84 anvisa ett reservationsanslag av , 2. att under andra huvudtiteln med bifall till förslagen i motionen beslutar att till Rättshjälpskostnader för /84 anvisa ett förslagsanslag av . H. () () () () () () () () () () () ()
mot · G6021750 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1750 m. fl. Medelsanvisning för en professur i polisforskning I motion av m. fl. rörande kriminalpolitik m. m. har förslag framlagts om inrättande av en professur i polisforskning vid . Kostnaderna härför, som kan beräknas till ca , föreslås täckas genom en motsvarande minskning av anslaget G 6. Med hänvisning til vad som anförts hemställs 1. att beslutar att till för /84 anvisa ett förslagsanslag av , 2. att beslutar att till : Utvecklingskostnader för /84 anvisa ett reservationsanslag av . H. () () () () () () () () () () () () () ()
mot · G6021752 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1752 m. fl. Polisdistriktsindelningen i , m. m. Handens polisdistrikt omfattar kommunerna . Folkmängden i distriktet uppgick /83 till lil 841. En ökning med 882 personer jämfört med /82. Polisdistriktets centalvaktområde är beläget i Handen, kommun (59 670 invånare). (20 759 invånare) har ordnings- och kriminalenhet med totalt 18 polistjänster varav fyra på kriminalenheten. I (31 412) finns en arbetsgrupp jämte kvarterspolis. Totalt finns i sex polistjänster. I polisdistriktet finns totalt 159 polistjänster. Av dessa var 29 vakanta. Handens polisdistrikt är det befolkningsmässigt sett näst största i . Endast polisdistrikt har fler invånare. Inom Handens polisdistrikt var 6 558 vålds-, tillgrepps-, bedrägeri- och andra kriminalbrott i balansen inte utredda beroende på bristande resurser. Drygt 2 500 av brotten var mer än . Inget annat polisdistrikt i har en så besvärlig situation. Om inte situationen inom Handens polisdistrikt skall bli ohållbar krävs omedelbara åtgärder. Ökade resurser bör tillföras distriktet. Detta bör kunna ske genom omdisponering av personal från andra distrikt. Det finns vidare skäl att en översyn av polisdistriktsindelningen i genomförs. Den kraftiga obalansen mellan länets distrikt aktualiserar en sådan översyn. Vidare krävs åtgärder för att underlätta arbetet inom distriktet. har behovet av ett nytt polishus varit stort. I prioriteringsplan för polishusbyggen (reviderad 198211-02) anges att byggprogramarbete för polishuset pågår. I planen sägs vidare, att om projekteringsuppdrag lämnas bör byggstart kunna ske /84. Enligt vår mening är det nödvändigt att polishuset kan byggas utan ytterligare dröjsmål. Mot bakgrund av det sagda hemställs 1. att hos regeringen begär en översyn av polisdistriktsindelningen i , 2. att hos regeringen begär att genom omdisponering ökade resurser tillförs Handens polisdistrikt samt 3. att hos regeringen begär åtgärder så att byggnadsarbetena för nytt polishus i kan påbörjas /84. () () () () () () () () ()
mot · G6021754 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1754 och av vissa polistjänster har i sina petitor yrkat omändring av polistjänster - från inspektörer till kommissarier. En omreglering skulle bl. a. ge polisen i de minsta distrikten samma befogenheter som poliser i övriga delar av landet. Polisinspektörer som har utbildning till kommissarier har också samma lönegrad som kommissarier. Men den formella titeln saknas. Genom att titeln saknas kan onödigt problem uppstå om exempelvis en avdelningschef vid de mindre orterna vill söka nytt jobb. Då går de miste om s. k. kommissariepoäng, som kollegerna i de större polisdistrikten kan tillgodoräkna sig. Även när det gäller förundersökningar krävs kommissariegrad i 27 brottsfall av 40 för att få göra förundersökningar. Med hänvisning till ovanstående yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om omreglering av avdelningstjänster från polis- och kriminalinspektörer till kommissarier. () ()