mot · G702107 · 1983-11-15 00:00:00 — m. fl. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 1983/84:40) Med åberopande av vad moderata samlingspartiet anför i den ekonomiskpolitiska motionen med anledning av proposition 1983/84:40 avser vi i denna motion att aktualisera besparingar inom näringsutskottets ämnesområde. I propositionen erkänner regeringen att besparingar är nödvändiga för att få balans i den svenska ekonomin. Med hänsyn till det försämrade statsfinansiella läget vore det följdriktigt att regeringens besparingsförslag innebar betydelsefulla steg för att minska den offentliga sektorns lönebehov. Dessvärre är de redovisade förslagen vad beträffar verkliga besparingar mycket blygsamma. noterar vi att regeringen i propositionen med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /84 begär att skall anslå ytterligare ca 1 070 milj. kr. till olika ändamål, bl. a. till statlig företagsamhet. Med hänsyn till budgetunderskottets storlek, den stigande utlandsupplåningen och den sammanlagda räntebörda som den betydande statsskulden medfört, är det nödvändigt att genomföra besparingar av sådan omfattning att den nuvarande utvecklingen kan vändas. Vi vill därför erinra om de besparingsförslag som framlagts från vår sida tidigare . I det följande redovisas en sammanställning av dylika förslag inom näringsutskottets beredningsområde, vilka fogats som reservationer till utskottets betänkanden under /83. Betänkande nr Besparing för 1983/84 107-110 /84 milj. kr. NU 18, mineralpolitik och energipolitiska åtgärder Anslag till prospektering Distribution av fjärrvärme Statlig upphandling inom energiområdet NU21, bidrag till NU 25, rekonstruktion av NU 26, statens energiverk 2 NU 32, mineralpolitik NU 34, anslag inom industridepartementets verksamhetsom råde Regionala utvecklingsfonder, administration 5 Utvecklingsfonderna, krav på återbetalning av lånemedel 50 Kreditstöd till , belastning av biståndsramen 20 Styrelsen för teknisk utveckling, anslag 11,2 , anslag till administration 1 , anslag till verksamheten 0,248 NU 38, utveckling i NU 38, statens industriverk Statsbidrag till nedläggningshotade företag 10 SIND, anslag 23,413 NU 42, tekoindustrin Lån till tekoföretag 10 Strukturgarantier, anslagsram 259,5 D:o, räntebefrielse 1,5 Beredskapslån, anslagsram 120 NU 45, konsumentpolitik NU 52, tilläggsbudget III NU 55, varvsindustrin , förvärv av Svenska Varvs aktier 23 , finansiellt stöd Fartygskreditgarantier Statsstödd exportkreditgivning Avskrivningslån 2 390 5 100 Avgår: anslagsökning till AB Svensk Exportkredit (NU 34) TOTALT Vår avsikt med denna redovisning är att åter understryka hur nödvändiga besparingsåtgärder är i dagens statsfinansiella läge. Vi står självfallet kvar vid den uppfattning som den nyssnämnda sammanställningen ger vid handen. nödgas vi dock konstatera att vi inte vunnit gehör för dessa förslag, vilket innebär att dessa inte utan vidare kan upprepas emedan de av anslagna medlen till stor del redan förbrukats. Vidare finns det bl. a. juridiska orsaker till att yrkandena i en del fall icke kan resas på nytt. På dessa punkter återkommer vi i samband med budgetförslaget för kommande budgetår. På andra punkter ser vi däremot möjligheter att återupprepa våra förslag i samband med behandlingen av den nu aktuella propositionen. Vi tillstyrker besparingsförslagen i proposition 1983/84:40, bil. 10, och tar därutöver upp förslag som framgår av det följande: D 4 Statens gruvegendom, prospektering m. m. Med hänvisning till vad vi anfört i motion 1982/83:103 samt reservation nr 1 som fogats till betänkandet NU 1982/83:18 föreslår vi att stödformen bidrag för prospektering av vissa skall upphöra fr. o. m. . Beräknad besparing 150 milj. kr. E 2 Utbyggnad av distributionsanläggningar för fjärrvärme Med samma hänvisning som p. D 4 föreslår vi att stödet till utbyggnad av distributionsanläggningar för fjärrvärme skall upphöra fr. o. m. . Beräknad besparing 150 milj. kr. E 4 Upphandling inom energiområdet Med hänvisning till reservation nr 13 i betänkandet NU 1982/83:18 föreslår vi att stödet till upphandling inom energiområdet upphör fr. o. m. . Beräknad besparing minst 400 milj. kr. Med hänvisning till reservation nr 1 i betänkandet NU 1982/83:34 föreslår vi en omedelbar avveckling av branschråd och liknande organ inom industridepartementets verksamhetsområde. Den del av kommittéanslaget som skall stå till buds för ERU:s verksamhet måste betraktas som klart överdimensionerad. Genom samarbete med kommittén om det regionalpolitiska stödet till näringslivet och genom en rimlig anpassning av sin ambitionsnivå bör ERU kunna minska sin andel av utgifterna under detta anslag med 2 milj. kr. Totalt bör kommittéanslaget sålunda kunna begränsas till ett belopp som är 3 milj. kr. lägre än det har anvisat. Ändrad inriktning av de regionala utvecklingsfondernas verksamhet I det rådande statsfinansiella läget måsta alla möjligheter att begränsa den samhälleliga resursförbrukningen tas till vara. Det finns inte skäl för staten att genom de regionala utvecklingsfonderna vara engagerad i en kostnadskrävande kreditgivning till företagen som till väsentlig del blir en dubblering av de reguljära kreditinstitutens verksamhet. Kreditgivningen till näringslivet bör i första hand handhas av banker och liknande kreditinstitut, vilka har större kompetens när det gäller kreditbedömningsfrågor och har ett mer vittförgrenat kontorsnät. Det är dessutom från principiella utgångspunkter otillfredsställande att samhället genom utvecklingsfonderna engagerar sig ekonomiskt till förmån för vissa företag, när motsvarande stöd inte kommer även företagets konkurrenter till del. Bankerna bör genom ändringar i banklagstiftningen ges möjligheter att ta över den något mer riskbetonade kreditgivning som utvecklingsfonderna nu förutsätts vara engagerade i. Utvecklingsfonderna bör koncentrera sig på rådgivnings- och konsultinsatser med inriktning på de mindre företagen, vilkas kompetens när det gäller t. ex. ekonomisk planering, marknadsföring och tillämpning av ny teknik därigenom skulle förbättras. Utvecklingsfondernas tjänster i princip bör avgiftsfinansieras. En effekt härav skulle antagligen bli att kvaliteten på fondernas tjänster förbättrades. Det bör ankomma på utvecklingsfonderna att själva bestämma vilken ersättning de vill betinga sig för sina tjänster. Det ligger i sakens natur att fonderna inte kommer att sätta sådana priser för sina tjänster att företagen avskräcks från att utnyttja den erbjudna servicen. I fondernas styrelser bör ingå personer med praktisk erfarenhet från olika delar av näringslivet. Det nu rådande systemet, med styrelseledamöter som utses väsentligen på politiska grunder, synes motverka en önskvärd rekrytering av styrelseledamöter med företagsekonomisk kompetens. bör begära förslag till sådana ändringar i bestämmelserna rörande utvecklingsfonderna. I samband härmed bör anslaget Bidrag till regionala utvecklingsfonder minskas med 10 milj. kr. Detta förutsätter att staten tar upp förhandlingar med övriga parter i avtalen om utvecklingsfonderna för att ändra villkoren i dessa. Som redan nämnts bör därvid även frågan om ändrade förutsättningar för fondernas kreditverksamhet behandlas. I synnerhet när det gäller rörelselånen, som utgör den dominerande grenen av utvecklingsfondernas kreditgivning, måste det vara utomordentligt svårt att ge verksamheten en sådan inriktning som statsmakterna har föreskrivit, nämligen å ena sidan att lån skall ges endast för lönsamma projekt, å andra sidan att den allmänna kreditmarknaden skall utnyttjas i första hand. I verklig mening lönsamma projekt bör alltid kunna påräkna intresse från kreditinstitutens sida. En successiv avveckling av rörelselånen ter sig därför naturlig. Utvecklingsfondernas behov av finansieringsmedel minskar därigenom. En viss del av amorteringsmedlen bör kunna återföras till statskassan. Riktpunkten bör vara att 50 milj. kr. under det innevarande budgetåret skall komma staten till godo på här angivet sätt. Detta kräver att de nu löpande avtalen mellan staten och de regionala huvudmännen omförhandlas. bör kunna utgå från att de senare i rådande läge kommer att visa beredvillighet att tillmötesgå statens önskemål och sålunda lämna ett bidrag till den nödvändiga saneringen av statsfinanserna. Regeringen bör med det snaraste föranstalta om förhandlingar i det nu angivna syftet. Täckande av förluster i anledning av industrigarantilån m. m. Garantiramen bör minskas. Regeringen bör därför anmodas att komma med ett förslag om betydande besparingar. Eftersom ett riksdagsbeslut på grundval av en ny proposition inte kan föreligga förrän och vissa lånegarantier redan lämnats, föreslår vi att nu fastställer en provisorisk garantiram av 50 milj. kr. Anslaget till branschfrämjande åtgärder m. m. Verksamheten inom de stödformer som omfattas av anslaget bör trappas ned med början . Anslaget för /84 bör beräknas till 10 milj. kr. Ersättning för extra kostnader för förmånlig kreditgivning till Även den del av kostnaderna för de blandade krediterna som inte är av gåvokaraktär utan utgör reguljära kostnader inom SEK-systemet bör hänföras till biståndsramen. Tekniskt skulle detta t. v. lösas så, att inom biståndsramen ett belopp motsvarande utgifterna under det nu aktuella anslaget skulle lämnas outnyttjat under /84 för att vid dess slut finnas tillgängligt som reservation. Den reella budgetbelastningen under budgetåret skulle härigenom minska med ett belopp som skulle bli av storleksordningen 20 milj. kr. Det möjliggör en reell besparing på statsbudgeten. För att den angivna lösningen skall kunna förverkligas på ett formellt oantastligt sätt bör regeringen återkomma till med ett förslag i saken, vilket i vederbörlig ordning kan beredas av utrikesutskottet. Ukreditberedningens betänkande kan då utgöra grund för en fyllig framställning i ämnet, varvid även andra i sammanhanget väsentliga problem kan tas Vi har tidigare bl. a. i motion 1982/83:2228 framfört kravet att SIND skall avvecklas som fristående ämbetsverk. Betydande besparingar skulle härigenom kunna åstadkommas. Vi ämnar inför budgetarbetet återkomma vad avser SIND. Det statliga stödet till tekoindustrin måste inriktas på generella stödåtgärder och utformas på sådant sätt att en konkurrens på lika villkor kan upprätthållas i branschen. Vi upprepar sålunda vår kritik mot den kraftiga ökningen av det selektiva branschstödet till tekoindustrin som tidigare fattat beslut om. bör göra ett uttalande till regeringen med innebörd att den industripolitiska verksamheten på tekoområdet bör inriktas på generella, konkurrensneutrala åtgärder. I enlighet med de allmänna principer som har redovisats i motion 1982/83:2285 bör den långivning som avser rationaliseringar inom konfektionsindustrin redan nu begränsas kraftigt. Vi föreslår att anslaget bestäms till hälften av det belopp som anslagit, dvs. till 10 milj. kr. En avveckling av de särskilda strukturgarantierna är också en närliggande besparingsåtgärd som tycks godtas tämligen allmänt. Mot denna bakgrund bör stödformen särskilda strukturgarantier avskaffas. Likaså bör det särskilda anslaget för täckande av kostnader för räntebefrielse i samband med redan lämnade strukturgarantier utgå. De kostnader av detta slag som visar sig ofrånkomliga torde i stället få täckas med medel från anslaget till branschfrämjande åtgärder. beslut om ett vidgat bemyndigande för regeringen att medge avtal om nya beredskapslån samt ytterligare anslagsmedel till beredskapslagring och industriella åtgärder i regi av ÖEF bör upphävas. Vi föreslår därför att beslutar uttala att regeringen i första hand söker tillgodose det aktuella syftet genom omdisposition av det utrymme som står till buds inom den tidigare beslutade kostnadsramen. Detta bör innebära en besparing på upp till 120 milj. kr. Vid behandlingen av propositionen om rekonstruktion av Statsföretagsgruppen (prop. 1982/83:68, NU 1982/83:25) framhölls från vår sida att rekonstruktionsarbetet främst bör baseras på en försäljning av företag inom gruppen till icke statliga intressenter. Vi vill ånyo understryka att denna princip även måste gälla Eiser. Utförsäljning av statliga företag Moderata samlingspartiet och enskilda moderata ledamöter har framfört, att regeringen borde föreslå åtgärder för utförsäljning av statliga företag, för att därigenom stärka det statsfinansiella läget. Konkreta förslag har framlagts om börsintroduktion av , AB Bryggerier och . Med hänvisning till den redovisning för de statliga företagen som lämnats med regeringens skrivelse 1983/84:20 kan det vara skäl att i denna motion åter hänvisa till moderata samlingspartiets förslag om försäljning av statliga företag. Som ett exempel kan nämnas att aktiekapital om nominellt 633,6 milj. kr., av vilket staten äger , torde representera ett börsvärde av . Något industripolitiskt skäl för staten att behålla något av de under Statsföretagsgruppen redovisade dotterbolagen finns ej. En utförsäljning av dessa skulle kunna stärka det statsfinansiella läget. Betydande besparingar bör kunna göras genom en samordning mellan SPK och . Denna bör inledas omgående. bör anhålla att regeringen lägger fram förslag till sammanslagning av de båda myndigheterna. Ytterligare besparingar bör vara möjliga genom ökad avgiftsfinansiering. Införandet av en särskild budgetpost för forskning etc. markerar en verksamhetsutvidgning, som vi motsatt oss i motion 1982/ 83:1014. Vi föreslår därför att anslag i enlighet med tidigare motionsyrkande beräknas till . Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi 1. att beslutar att stödformen bidrag för prospektering av vissa skall upphöra fr. o. m. , 2. att beslutar att stödformen utbyggnad av distributionsanläggningar för fjärrvärme skall upphöra fr. o. m. , 3. att beslutar att stödet till upphandling inom energiområdet upphör fr. o. m. , 4. att med ändring av tidigare beslut till Kommittéer m. m. för /84 anvisar ett reservationsanslag av , 5. att beträffande avveckling av branschråd m. m. som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i denna motion; beträffande anslaget till branschfrämjande åtgärder m. m.: 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om branschprogram för övriga industrisektorer, 7. att med ändring av tidigare beslut till Branschfrämjande åtgärder för /84 anvisar ett reservationsanslag av . beträffande ändrad inriktning av de regionala utvecklingsfondernas verksamhet: 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen, 9. att med ändring av tidigare beslut till Bidrag till regionala utvecklingsfonder m. m. för /84 anvisar ett reservationsanslag av , 10. att med ändring av tidigare beslut medger att för /84 statlig garanti för lån enligt förordningen (1978:507) om industrigarantilån m. m. beviljas med sammanlagt högst , 11. att med ändring av tidigare beslut till Ersättning för extra kostnader för förmånlig kreditgivning till för /84 anvisar ett förslagsanslag av . och därvid som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts, 12. att hos regeringen anhåller om förslag till neddragning av det statliga selektiva tekostödet i enlighet med de förslag som angetts i motionen, 13. att hos regeringen begär åtgärder för försäljning genom börsintroduktion av hela statens aktieinnehav i dotter företag inom i enlighet med vad som anförts i motionen, 14. att beträffande sammanslagning av stålens pris- och kartellnämnd och som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen, 15. att beträffande anslag till med ändring av tidigare beslut till för /84 under sjunde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av , 16. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i övrigt i motionen anförts beträffande besparingsförslag inom industridepartementets verksamhetsområde. () () () () () () () ()