ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G602805 · 1983-01-20 00:00:00 — m. II. Anslaget till STU (styrelsen för teknisk utveckling) för innevarande budgetår är 623 milj. kr. Av detta går bara en mindre del till enskilda uppfinnare och företag med färre än 20 anställda, nämligen ca 80 milj. kr. har upprepade gånger uppmanat STU att inrikta sig mot de mindre företagen. Det förefaller emellertid ofrånkomligt att det främst blir de stora företagens intressen som gynnas när anslag skall fördelas från ett enda centralt organ. De regionala utvecklingsfonderna har större möjlighet att komma närmare småföretag och enskilda uppfinnare. De 24 fonderna föreslås få bidrag från staten med 97,8 milj. kr. för nästa budgetår, medan STU beräknas få 685 milj. kr. Regeringen uppmanar STU att söka stimulera uppfinningsverksamheten genom att pröva att utnyttja uppfinnarstipendier för att täcka uppfinnares lönekostnader . Enligt vår mening vore det lämpligt att låta en del av den föreslagna ökningen till STU i stället gå till de regionala utvecklingsfonderna och därmed kraftigt markera att det är till småföretag och enskilda uppfinnare, t. ex. genom stipendier, som stödet från samhället behöver öka. Med hänvisning till det anförda hemställer vi 1. att beslutar att minska anslaget Styrelsen för teknisk utveckling med 25 milj. 2. att beslutar att öka anslaget B 3 Bidrag till regionala utvecklingsfonder med 25 milj. kr. () ()
mot · G602806 · 1983-01-21 00:00:00 — Begränsning av etableringen av varuhus och stormarknader De äldre har genom sina arbetsinsatser lagt grunden till vårt välfärdssamhälle. Det är en viktig uppgift för samhället att garantera dem god trygghet och rättvis del av standarden. I största utsträckning skall de äldre kunna bo kvar i sin hemmiljö. En aktiv och meningsfull tillvaro i gemenskap med andra stärker människors möjlighet att leva ett självständigt liv. Samhällsservicen bör bygga på denna princip. Detta förutsätter bl. a. lämpliga bostäder, en väl utbyggd hjälpverksamhet och - inte minst viktigt närbutik. Närbutiken behövs såväl i städer och tätorter som på landsbygden. Den, som får alltför långt till butiken, kan inte själv göra sina inköp och blir då lätt låst till sin bostad. Detta leder till isolering, som i sin tur kan leda till depression. Sedan kan man ganska snabbt vara i behov av samhällets service och vård på institution. Närbutiken är ett behov också för barnfamiljer. Har man ej närbutik krävs bil för att klara varutransporterna, och många barnfamiljer har helt enkelt inte råd att ha bil. Butiken i bygden eller närområdet ger - förutom dagligvaruförsörjning också möjlighet till gemenskap och sociala kontakter. En utglesning av butiker har skett i tätorterna, och på landsbygden har många butiker försvunnit. En av anledningarna till att mindre butiker lagts ned är etablering av varuhus och stormarknader. För att motverka fortsatt nedläggning av mindre butiker måste samhället enligt min mening försöka förhindra att ytterligare stormarknader etableras. Skulle stormarknader få fortsätta att öka sin andel av dagligvaruhandeln kommer det att leda till en koncentration av handeln, som blir till stor nackdel för strävandena att bevara en decentraliserad varuförsörjning och service över huvud taget. En annan samhällets åtgärd för att förhindra butiksnedläggningar är det stöd, som utgått till kommersiell service, butiksstöd. Det är angeläget att butiksstöd får utgå även i fortsättningen och att det också förbättras och utvecklas. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att uttalar sig för att begränsa etablering av varuhus och stormarknader.
mot · G602809 · 1983-01-21 00:00:00 — m. fl. Den av AB Statsgruvor ägda Yxsjöbergs gruva i län är enda producent av scheelitslig, innehållande den strategiska och för svensk ekonomi viktiga metallen . Produktionen är f. n. ca malm , vilket innebär att verkets kapacitet endast utnyttjas till . Gruvans malmtillgångar räcker brytning vid nuvarande produktionsnivå, vilket innebär att malmtillskott måste påvisas inom den närmaste femårsperioden. I är små volframmineraliseringar vanligt förekommande. Större och rikare koncentrationer är enbart kända i den mycket speciella geologiska miljö som finns i Yxsjöbergstrakten. AB Statsgruvor (ABS) utför med egna medel undersökningar inom utmålen, medan (Prospab) tidigare utfört den regionala prospekteringen på uppdrag av (moderbolaget). En huvuddel av insatserna planeras från början koncentreras på redan funna indikationer. Sålunda föreligger ett stråk norr om med karbonatskarn, troligen i tre parallella zoner. Dessa har påvisats vid blockletning och medelst pneumatisk borrning i dåligt blottade partier. Flertalet skarnblock och geokemiprov i anslutning till dessa zoner är mineraliserade. Block med malmhalter förekommer. Under de två första perioderna planeras markgeofysiska detaljmätningar för att söka precisera zonernas läge samt geokemiska provtagningar i avsikt att påvisa de avsnitt av zonerna vilka innehåller starkaste mineraliseringen. På några platser talar gjorda observationer för att mineraliseringsläget kan grävas fram. Grävning och kärnborrning kan påbörjas direkt efter beslut om genomförande av projektet. De kompletterande regionala insatserna kan förväntas ge underlag för fortsatta gräv- och borrinsatser av successivt något ökande omfattning . Med undantag av den geologiska karteringen beräknas dessa arbeten vara avslutade vid utgången av 1985. En 4-årig projektperiod med insatser av föreslagen omfattning bör kunna medföra att till rimliga kostnader påvisbara mineraliseringar i området har indikerats. Om väsentliga malmindikationer därvid framkommit torde emellertid fortsatta detaljgeologiska arbeten krävas. Den av aviserade minskningen av prospekteringen i gör att AB Statsgruvor i fortsättningen kommer att ansvara för prospekteringen i . Ett flertal indikationer framkomna vid den av Prospab genomförda regionalprospekteringen motiverar ett flerårigt fast undersökningsprogram av en sådan omfattning att AB Statsgruvor ej ensamt kan bära kostnaderna. Projektet beräknas pågå med start . Kostnaderna för första perioden (1983) har beräknats till ca . Med stöd av det anförda hemställer vi att hos regeringen begär att inom ramen för medel avsedda för prospektering i tillräckligt belopp ställs till förfogande så att projektering av scheelit-malm kan komma till utförande. () ()
mot · G602810 · 1983-01-20 00:00:00 — m. II. Förstärkning av vests verksamhet Frågan om medel till bl. a. det regionala utvecklingsbolaget har behandlats av första gången års . Resultatet blev att /79 till följd av den Rhenbergska utredningen erhöll 7,5 milj. kr. i form av statliga medel kanaliserade via utvecklingsfonden i . /81 beslutade om ytterligare 15 milj. kr. till denna region av vilka medel sedermera U-fonden fördelat så att givits stöd projektvis inom en ram av ca 8,9 milj. kr. Rent allmänt bör framhållas, att när startade /79 ingen förutsåg en så lång lågkonjunktur framför sig som den senare visat sig bli. Den grundläggande tanken bakom bildandet var att skulle kunna bidra till att överbrygga vissa sysselsättningsproblem sammanhängande med att överlät sin stålsektor till . härmed förutsattes nämligen en strukturrationalisering med friställningar som följd. huvudsakliga uppgift skulle vara att inom den lokala småindustrins ram söka vidga möjligheterna att absorbera arbetskraft och söka finna nya produkter som gjorde småföretagen mindre bundna till den lokala storindustrins beställningar av legoarbete. företaget verkat har ca 350 projektuppslag granskats. Efter hand som tiden gått har projektsökandet och granskningen fått stå tillbaka för insatser som riktat in sig på genomförande och kommersialisering. Företaget besitter nu en inte obetydlig kunskap om hur idéer fångas upp och hur man bör driva och inte driva projekt. Flera produkter har börjat eller står i begrepp att slussas ut på marknaden. Kontaktnätet har vidgats utanför de aktuella kommunerna i första hand inom men även långt utanför detta har det byggts ut successivt. Företaget har en potentiell bas för överlevande i första hand genom ett par dotterföretag och en s. k. Tradingenhet, som hjälper andra företag att få ut sina produkter. Det finns således anledning att knyta förhoppningar till de resultat som vunnits. Det handikapp som alltifrån starten vidlåtit företag är bristen på kapital. Trots detta skulle emellertid, enligt vår bedömning, även ett relativt begränsat kapitaltillskott kunna trygga företagets fortlevnad på egen hand. Medlen skulle företrädesvis användas för produktionsinvesteringar och marknadssatsningar. Idésökandet och utvecklingsaktiviteterna skulle tern porärt få stå tillbaka för insatser för att lansera utvecklade produkter på marknaden. Sysselsättningssituationen i regionen är mera pressad än någonsin, och utvecklingen inom den metallbaserade förädlingsindustrin är nedslående. är ett fungerande företag, och enligt vår bedömning finns genom detta nu utsikter att, låt vara initialt i relativt liten skala, skapa ersättningsindustri och handel baserad på de insatser som gjort. sysselsätts ca 40 personer inom företaget. Med hänvisning till vad här anförts hemställs att som sin mening - i anledning av vad som förutsattes i riksdagsbeslut i anslutning till proposition 1978/79:126 - ger regeringen till känna att vid fördelning av medel speciell hänsyn bör tas till utvecklingsfonden i för förstärkning av bl. a. verksamhet inom området. () () () BO () ()
mot · G602811 · 1983-01-20 00:00:00 — m. fl. I strävan att finna inhemska bränslen som ersättning för bl. a. olja har torven uppmärksammats. Det stora intresset f. n. i vårt land att utnyttja torv som energikälla kan medföra att torven, som är en värdefull naturresurs, till väsentliga delar är förbrukad . bildas långsamt (tillväxt i ) och bör därför ses som en ändlig naturresurs. Kärrtorv och mossetorv har på grund av bildningsmiljön olika fysikalisk-kemiska egenskaper. Vad beträffar energiinnehåll har kärrtorven, som vanligen är mer packad och humifierad än mossetorven, ett tämligen högt bränslevärde men kan innehålla ämnen som kan orsaka miljöstörningar i samband med hanteringen. Mossetorven har lägre bränslevärde. Den kan vara för dyr att bryta och utnyttja som bränntorv. Den har stor betydelse som odlingssubstrat genom sina värdefulla fysikalisk-kemiska egenskaper. Bristen på odlingstorv t. ex. i och föranleder redan nu export av växttorv dit från bl. a. , och . En del växttorv som måste tas bort för att komma åt bränntorven i exporteras bl. a. till . Genom sina värdefulla egenskaper har vitmosstorv börjat få ökad kemiskteknisk användning bl. a. i . Den kan komma att få stor betydelse i medicinska sammanhang. De största förekomsterna av mossetorv i finns i högmossarna i södra delen av landet, framför allt i västra . Det måste uppfattas som slöseri med en värdefull naturresurs, som inte förnyas nämnvärt, att utnyttja den kortsiktigt enbart som energikälla till höga kostnader för brytning, transporter, ev. förädling och förbränning. Missbruk av torv kan förhindras genom länsstyrelsernas prövning av täktansökningar, varvid bör bedömas torvkvalitet, kvantitet, användbarhet och behov. För att skapa underlag för dessa bedömningar bör torvinventeringar genomföras och torvförsörjningsplaner upprättas vid länsstyrelserna. Genom ett förbättrat planeringsunderlag undviks bl. a. risken för förbrukning av torvtillgångar som kan behövas för framtida och mer kvalificerade ändamål, t. ex. teknisk-kemisk-medicinska, som onödiga ekonomiska och ekologiska skador förebyggs. Inventeringar och planering bör genomföras av länsstyrelserna i samarbete med och geologiska undersökning (SGU). De bör utformas så att de också kan bilda underlag för kommunernas energiförsörjningsplaner. torvförsörjningsplaner skulle också i viss mån kunna förhindra spekulationer av markägare. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär att regionala torvförsörjningsplaner upprättas i samarbete med och att ligga till grund för hushållningen med torv . () BO () () ()
mot · G602812 · 1983-01-21 00:00:00 — Motion 1982/83:812 Anslaget till främjande av landsbygdens elektrifiering I budgetpropositionen 1983, bilaga 14, föreslår föredragande statsrådet att . hänvisas till främjande av landsbygdens elektrifiering. för statens energiverk m. fl. organ inom energiområdet, benämnd , föreslår att verksamheten fr. o. m. /84 administreras av statens energiverk. begär att för /84 2 milj. kr. anvisas för stöd till upprustning av nedslitna och oräntabla nät och 2,5 milj. kr. för stöd till nyanläggningar. När det gäller stödverksamhetens omfattning bedömdes det i budgetpropositionen 1980 finnas ett behov av statligt bidrag till upprustning av nedslitna och oräntabla nät till sammanlagt 10 milj. kr. i dåvarande penningvärde. antog förslaget, liksom att bidraget skulle lämnas under fem budgetår att utgå med 2 milj. kr. För nyanläggningar antog förslaget om att bidrag skall lämnas med 2,5 milj. kr. Föredragande statsrådet hänvisar till det ovanstående och föreslår att anslaget för nästa budgetår blir 2,0 milj. kr. för upprustning och 2,5 milj. kr. för nyanläggningar, sammanlagt 4,5 milj. kr. På grund av penningvärdeförsämringen och fördyringar vid upprustningar av elnätet har detta anslag kraftigt urholkats. Det vore därför angeläget att anslaget höjdes, men på grund av det statsfinansiella läget finns små möjligheter till ytterligare stöd. Det är därför nödvändigt att prioritera inom samma anslagsram. Det framstår då som mest angeläget att det nedslitna och oräntabla elnätet får förtur, före nyanläggningar. Detta mot bakgrund av att elinspektionen påtalat risk och fördömt vissa av dessa elnät i landet. Med stöd av detta borde anslaget i sin helhet få disponeras av statens energiverk med huvudinriktningen att främja upprustningen av nedslitna och oräntabla nät. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om att anslaget till främjandet av landsbygdens elektrifiering bör utgå med . med inriktning på upprustning av elnätet. minab/gotab 1983 73451
mot · G602815 · 1983-01-21 00:00:00 — m. fl. Åtgärder för att förhindra utländska företag att engagera sig i svensk gruvnäring Utländska företag har visat ett allt större intresse för svenska mineralförekomster. meddelades att oljebolaget tillsammans med skall leta malm i Bergslagen. Överenskommelsen gjordes f. ö. med den förra borgerliga regeringens goda minne. De metaller det framför allt handlar om är och molybden. Metaller som enligt bedömningar kommer att få stor strategisk betydelse. Risken för bristsituationer av de aktuella metallerna kan uppstå. I Mineralpolitiska utredningen har t. o. m. antytts att bör upprätta fredskrislager av och molybden, båda av utredningen klassade som mycket kritiska ur försörjningssynpunkt. Skulle ett multinationellt bolag ges möjlighet att utöva kontrollen över de berörda metallerna försvåras givetvis möjligheten att upprätta fredskrislager. BP:s inmarsch i svensk gruvnäring är unik. 1910 instiftades en lag som satte stopp för utländskt ägande av svenska . I sammanhanget kan nämnas att bildades av just den anledningen, att förhindra utländska företags exploatering av de lappländska järnmalmsfyndigheterna. De motiv som framförts för samarbetet /BP är ekonomiska. Från sida har framförts att man inte själv klarar kostnaden av den nödvändiga prospekteringen. Det är av stor nationell betydelse att sätta stopp för vidare samarbete mellan svenska och utländska gruvföretag. Risken är annars uppenbar att vårt land tappar kontrollen över naturtillgångar och att landets nationella oberoende försvagas. Det finns anledning att i sammanhanget erinra om att just de stora oljebolagen försöker att systematiskt lägga under sig mineraltillgångar av strategisk betydelse i olika delar av världen. Med hänvisning till ovanstående föreslås 1. att hemställer hos regeringen om förslag om att medel anvisas för att bedriva önskvärd mineralprospektering i Mellan- och utan samarbete med utländska intressen, 2. att hemställer hos regeringen om förslag i syfte att förhindra och omöjliggöra för utländska intressen att engagera sig i svensk gruvnäring alltifrån prospektering till utvinning, 3. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförs om att samarbetet mellan brittiska BP och bör upphöra. HANS (vpk) i (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G602816 · 1983-01-20 00:00:00 — m. fl. Stödet till regionala utvecklingsinsatser i glesbygd Enligt samstämmiga bedömningar från kommuner och länsstyrelser har glesbygdsstödet blivit ett utmärkt instrument för att upprätthålla och skapa sysselsättning och service på landsbygden och i utpräglad glesbygd. Med tämligen små ekonomiska resurser kan snabbt arbetstillfällen skapas. Jämfört med de effekter som AMS och arbetsmarknadspolitiska insatser får så ger glesbygdsstödet varaktiga arbetstillfällen och en långsiktig effekt i form av bättre näringslivsutveckling. Den offensiva glesbygdspolitik som på regeringens förslag beslutade om var en mycket viktig del i regionalpolitiken. I linje med detta beslut bör nu insatserna för glesbygdsutveckling öka. Med hänsyn till den kostnadsutveckling som varit och förväntas bör anslaget till sysselsättningsbefrämjande åtgärder i glesbygd uppräknas och ändras i vissa avseenden. Således bör högsta beloppet för avskrivningslån höjas till , högsta beloppet för uthyrningsstugor höjas till . och det s. k. IKS-stödet höjas till . för enskilt projekt. Under innevarande år har 275 milj. kr. anslagits till regionala utvecklingsinsatser. Av detta har och förfogat över 91 milj. kr. Eftersom effekterna av glesbygdsstödet är så positiva har de båda länsstyrelserna i sina framställningar för kommande budgetår begärt en ökning av anslaget. För /84 har och begärt 65 resp. 50 milj. kr. För att möta det behov som finns av glesbygdsstöd i de båda nordligaste länen bör anslaget till länsstyrelserna för regionala utvecklingsinsatser uppräknas på sådant sätt att och kan få ett förhöjt anslag på 30 milj. kr. Anslaget till arbetsmarknadsservice kan minskas i motsvarande grad. Med hänvisning till ovan anförda hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande ett höjt anslag för regionala utvecklingsinsatser i och . P.-O. () () ()
mot · G602823 · 1983-01-21 00:00:00 — m. fl. Ändrade bidragsregler för kommunala beredskapsarbeten Sedan den nuvarande arbetsmarknadspolitiken började tillämpas i har de kommunala beredskapsarbetena varit en viktig del av de olika instrument som används för att tillfälligt lösa sysselsättningssvårigheter, antingen det gällt allmänna lågkonjunkturer eller regionala sysselsättningssvårigheter. De senaste årens djupa lågkonjunktur och därmed följande allmänna sysselsättningssvårigheter har inneburit att kommunernas objektreserv börjar ta slut. har ambitionerna ute i kommunerna ökat, för att till varje pris skapa arbetstillfällen för det ökande antalet arbetslösa. Speciellt de två senaste årens höga ungdomsarbetslöshet har gjort att kommunerna har ansträngt sig till det yttersta. Härigenom har de anslag som upptagits i budgeten för sysselsättningsskapande åtgärder tagit slut . Det finns kommuner som redan före ianspråktagit tre fjärdedelar av anslaget för att skapa beredskapsarbeten. När AMS fördelar extraanslag till länen finns det kommuner som inte kan utnyttja dessa anslag därför att de egna pengarna är slut. För att de anslag som anvisats eller kommer att anvisas skall ge effekt, fler jobb och nyttiga investeringar, och de svårast drabbade kommunerna skall kunna ta del av anslagen, krävs att statens andel av kostnaderna ökar, att tilläggsbidraget höjs till exempelvis , i vissa fall till . Många kommuner saknar resurser att hålla en objektreserv med färdigprojekterade investeringsobjekt som snabbt kan redovisas till AMS när anslag fördelas till länen. Det tidigare projekteringsbidraget bör därför återinföras. Den långa period av sysselsättningssvårigheter som landet och olika delar av länen befinner sig i har resulterat i att lämpliga investeringsobjekt håller på att ta slut. Det är därför angeläget att den prioriterade lista som AMS beviljar anslag efter utökas med exempelvis idrottshallar och andra samhällsnyttiga objekt som f. n. ej ingår. situation, vilken redovisas i en regionalpolitisk motion, är sådan att de redovisade exemplen på åtgärder bör kunna prövas där . Sammanfattningsvis anser vi att bidragsreglerna för beredskapsarbeten, inom ramen för beviljade anslag, borde ändras så att tilläggsbidraget höjs till , projekteringsbidrag återinförs och att listan över prioriterade objekt utökas. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om bidragsregler för beredskapsarbeten. () ()
mot · G602824 · 1983-01-21 00:00:00 — Vid grövre brottslighet finner domstolen i vissa fall skäl att döma till utvisning förutom frihetsstraff. Det kan finnas olika orsaker till att ett utvisningsbeslut ej kan verkställas den dag straffet är avtjänat. Enligt 71 § utlL kan regeringen upphäva ett utvisningsbeslut antingen därför att det inte går att verkställa eller därför att det annars finns skäl för att beslutet inte längre skall gälla. Det kan bero på politiska eller praktiska verkställighetshinder. En annan orsak kan vara anknytningen till . Upphävandeärendena bereds inom och handläggningen av dessa ärenden är inte alltid slutförd då det är dags för den straffade att bli villkorligt frigiven. Det rör sig endast om ett fåtal ärenden , där det inte föreligger ett besked om huruvida utvisningsbeslutet kvarstår eller om det blir ett upphävande av detsamma. För den enskilde, som drabbas av den här situationen innebär väntandet på besked inte bara osäkerhet och psykisk press utan också stora svårigheter att återgå till ett normalt liv. Eftersom arbetstillstånd ej erhålles och därmed inga möjligheter till försörjning, är han/hon beroende av socialbidrag. Dessutom innebär det svårigheter att erhålla en varaktig bostad då fastighetsägarna ogärna upplåter bostad till någon utan fast inkomst. Det innebär begränsningar för den enskilde samt svårigheter för berörda myndigheter att aktivt delta i en rehabilitering. Det är otillfredsställande att det inte föreligger ett besked huruvida han/hon får stanna i landet då han/hon blir villkorligt frigiven. Handläggningen av ärenden av det här slaget måste prioriteras så att ärendet är slutgiltigt avgjort den dag han/hon lämnar anstalten. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motonen om handläggning av utvisningsärenden.
mot · G602825 · 1983-01-21 00:00:00 — Avveckling av statligt jämställdhetsarbete I proposition 1982/83:100, bilaga 12, föreslås under flera punkter anslag till jämställdhet. Sålunda föreslås under A 1 att ett sekretariat för jämställdhetsfrågor inrättas i . Under A 2 föreslås inrättande av en forskningsdelegation för jämställdhetsforskning och under A 6 föreslås anslag med nära 2 miljoner till jämställdhetsombudsmannen. Dessa kostnader är bara toppen av ett i bildlig bemärkelse. Till detta kommer kostnader för jämställdhetsarbete i hela vårt samhälle, inom förvaltningar och inom näringsliv, kostnader för rapportering och sammanställningar samt utvärderingar av sammanställningarna och kostnader för rättegångar, kurser, trycksaker etc. som anses behövliga för jämställdhetsarbetet. De sammanlagda kostnaderna för detta är troligen inte sammanställda. Inte heller hur mycken arbetstid som slösas bort på detta till ingen nytta. I ett ekonomiskt läge där vi måste söka alla utvägar för att spara så ter det sig som rena dårskapen att kasta ut pengar på jämställdhet. Det måste vara tvärtom. I ett läge när vi alla borde kämpa för att undvika katastrof när det gäller den statliga ekonomin så har vi inte råd att hålla oss med någon form av onödig lyxkonsumtion till vilket jämställdhetsarbetet kan räknas. Under /84 bör därför allt statligt jämställdhetsarbete avvecklas för att inga som helst kostnader för sådant skall behöva belasta budgeten 1984/85. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen hemställer att allt statligt jämställdhetsarbete skall avvecklas under /84.