ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G6022020 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Ett havstekniskt forsknings- och utvecklingscentrum i erbjuder nationellt sett unika förutsättningar när det gäller marin teknik. Jämfört med verksamheten på land ställer givetvis arbete i havet helt andra krav på metoder och utrustning. Detta tillsammans med den snabba expansionen av havsanknuten verksamhet öppnar vida och till väsentliga delar relativt obearbetade fält. Enligt norska beräkningar kommer investeringar i storleksordningen att göras i olje- och gasutvinning enbart på den norska kontinentalsockeln. Den potential för utveckling av teknik och produkter som ligger i detta kommer, enligt vår bedömning, att öppna helt nya möjligheter för företag beredda att satsa på det havstekniska området, och de kommer i sin tur att behöva ett regionalt stöd av en både bred och kompetent forsknings- och utbildningssektor. har redan gjort målmedvetna satsningar för att ta till vara möjligheterna på det havstekniska området. Bland dessa företag kan nämnas och som erbjuder service på oljefälten i form av bostads- resp. borriggar och supplyfartyg. Beställningar från liksom från Saléns och utländska beställare har gett Arendalsvarvet möjlighet att mycket snabbt nå en betydande volym på offshore-marknaden, vilket i sin tur har gett varvet en plattform för en egen kompetens på området. I regionen också ett antal företag som kan komma i fråga som underleverantörer till dem som framställer och använder produkter på det havstekniska området. Vidare har det märkts ett ökat intresse från konsultföretag i att bygga upp en kompetens inom havstekniksektorn. Inom forsknings-, utvecklings- och utbildningssektorerna Finns en rejäl bas från vilken samspel i havstekniska frågor kan ske med näringslivet. Till dessa resurser kan räknas marintekniska institutet. Dit hör också de institutioner vid och som samverkar inom centrum för marin forskning och teknik. De naturliga förutsättningarna, näringslivets dokumenterade intresse samt tillgänglig kompetens och forskningsinstitutioner är tillräckliga förutsättningar för att i ta till vara de möjligheter som den globala expansionen på den havstekniska sektorn ger. Genom olika aktiviteter i har också allt fler företag blivit intresserade av att engagera sig inom området. Det är därför angeläget att samhället är berett att på lämpligt sätt stötta den initiativ- och utvecklingsverksamhet som krävs för att skall kunna ta upp konkurrensen med andra länder inom En satsning inom denna sektor skulle troligen snabbt kunna bryta den negativa sysselsättningsutvecklingen inom verkstadsindustrin inom regionen. Med hänvisning till vad vi anfört i motionen hemställer vi att beslutar att hos regeringen begära åtgärder för att utveckla som havstekniskt forsknings- och utvecklingscentrum. () () () () () () () () ()
mot · G6022022 · 1983-01-24 00:00:00 — Lokaliseringen av statens energiverk Som ett led i arbetet att samordna och målinrikta energipolitiken har beslut fattats om inrättande av ett särskilt energiverk. Härigenom sammanförs de energipolitiska enheterna inom olika myndigheter till en slagkraftig enhet med möjlighet att leda och samordna den omstruktureringsverksamhet som måste till på energiområdet. Beträffande lokalisering har tidigare uttalat att verket bör förläggas utanför . Trots detta har den socialdemokratiska regeringen beslutat att skall ligga i . Därmed manifesterar den socialdemokratiska regeringen återigen sitt bristande intresse för regionalpolitiska strävanden. bör förläggas till . Det är som försörjt med energi, och det är i sysselsättningstillfällen behövs. med centralorterna , , och torde vara det enda landskap dit utlokalisering av statlig verksamhet aldrig skett. Det är nödvändigt att anlägga regionalpolitiska synpunkter på lokaliseringen. Inte minst ur sysselsättningssynpunkt är lokalisering till angelägen. Inte minst har drabbats hårt och kommer att drabbas ytterligare av nedläggningar inom industrin. Jag hemställer därför att lokaliseras till , i första hand till . Kärnkraftsavvecklingen skall vara genomförd , och utvecklingen inriktas på inhemska energisystem och förnybara energikällor. Dessa nya energisystem kommer till stor del att bygga på landsbygdsnäringarna jord och skog. bör lokaliseras nära energikällorna och självfallet inom områden där skogsindustrin har sin tyngdpunkt. I och angränsande områden i och södra finns stora mängder av både trä och torv. Här är skogsindustrin också väl utvecklad. Såväl kommuner som företag har varit och är framsynta när det gäller alternativa energisystem. Så har t. ex. Bruk 1950-talen arbetat med mottryck och också satsat på skogsenergi och torv. Det är nödvändigt att också se till de anställdas intressen och behov av kontakter. ligger väl till med goda kommunikationer till . Den lokala arbetsmarknaden är väl differentierad med möjlig heter till sysselsättning för anställdas familjemedlemmar, så t. ex. finns i en stor sjukvårdsenhet. Tillgång till god service finns. Fritidsmöjligheterna är många, med närhet till skidanläggningar, golfbanor m. m. Det är också nära till hav och fjäll och naturen är varierande och vacker. har också en gammal fin kultur att bjuda på i form av träslott, hemslöjd och hantverk samt spelmansmusik. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär en omprövning av regeringens beslut om lokalisering av samt att lokaliseras till , i första hand till .
mot · G6022024 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Behovet av ökad förädling inom träindustrin är mycket stort. Skälen till dessa är många. Det kan bli flera jobb. Företagen kan växa utan volymökning. Energiåtgången minskar i förhållande till producerat värde. Ett sådant förädlingssteg är tillverkning av tonträ. Tonträet sågas ut ur senvuxen gran. Försöken med produktion av detta sortiment har bedrivits på två håll. har försökt i utanför . har också drivit ett mera storskaligt försök i Brännbergssågen utanför . Nuläget är att det inte pågår någon tillverkning av tonträ någonstans i . Det finns heller inga medel anslagna för investeringar i lämplig teknik, marknadsföringsinsatser eller utvecklingsarbete för tonträtiilverkning. Marknaden för tonträ kan bli mycket stor. Det japanska företaget , som visat intresse för svenskt tonträ, tillverkar exempelvis 380 000 pianon . Det finns andra intresserade tillverkare av pianon och cembalo. Starka skäl talar alltså för en satsning på detta projekt. Från industripolitisk synpunkt bör man tillvarata en intressant produkt där ett nationellt kunnande finns och en råvara från vårt land kan förädlas. Från ekonomisk synpunkt bör kapital och arbete som redan satsats i detta projekt tillvaratas. Energipolitiskt uppnås ett högre produktvärde på samma volymmängd och mindre energiförbrukning vid hög förädling. Tonträtiilverkning bör ingå som en del i satsningen på att utveckla näringslivet i , skapa sysselsättning och tillvarata länets råvaror. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen begär åtgärder för att starta tonträtiilverkning i . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G6022026 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Vissa åtgärder mot fastighetsspekulation Socialdemokraterna har både i regeringsställning och i opposition arbetat målmedvetet för att motverka fastighetsspekulationen. I detta sammanhang kan främst erinras om att socialdemokraterna i regeringsställning tog initiativ till lagen (1975:1132) om förvärv av hyresfastighet. I bostadsfinansieringsförordningen finns regler syftande till att undvika att bostadslån utgår om låntagaren kan antas sakna förutsättningar att fullgöra de skyldigheter som följer med lånet eller att förvalta huset tillfredsställande. Även andra exempel på åtgärder mot fastighetsspekulation skulle kunna anföras. har förekommit händelser som visar att ytterligare åtgärder behöver vidtas för att hindra och försvåra icke seriösa fastighetsöverlåtelser och spekulation i fastigheter. Mot bakgrund av bankernas kreditförmedlande roll synes det motiverat att bankinspektionen gör en undersökning i syfte att ta fram underlag för bedömning av behovet av eventuella åtgärder som gör det möjligt att påverka kreditinrättningarna till återhållsamhet vid förmedling av lån i samband med icke seriösa fastighetsöverlåtelser. Bankinspektionens här föreslagna undersökning får i första hand göras mot banklagstiftningens bakgrund. Vi föreslår att begär en utvärdering av den reglerade kreditmarknadens roll när det gäller spekulativa överlåtelser i första hand av flerbostadshus. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att bankinspektionen bör ges i uppdrag att utreda i vad mån bankerna direkt eller indirekt förmedlat krediter vid spekulativa överlåtelser av bostadshus m. m. samt lämna förslag till därav föranledda åtgärder. () MAJ ()
mot · G6022029 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Lokalisering till inland av en kemisk industri Ungefär en tredjedel av vårt lands torvtäkter finns i , främst i inlandet. brytvärda torvtillgångar uppskattas till ca ; i finns sex miljoner. Arbetslösheten i inlandskommuner är de avgjort högsta i landet. var den svenska kemiska industrin till stora delar kolbaserad. På grund av låga oljepriser skedde därefter en omställning. Tillverkningen baseras numera praktiskt taget helt och hållet på petroleumråvara. De höjda oljepriserna och den osäkra tillgången på petroleumråvara har gjort att de kolbaserade processerna på nytt har blivit aktuella. har det svenska företaget utvecklat den industriella användningen av plasmateknologi framför allt med inriktning på det metallurgiska området. Teknologin har stora fördelar beträffande småskalighet, energiverkningsgrad och miljövänlighet. Plasmateknologin har en mycket stor potential även utanför det metallurgiska området, framför allt genom att den ger helt nya möjligheter att effektivt producera en ren och energirik gas ur kolhaltiga bränslen som torv, biomassa och ångkök Plasmateknologin används nu för kolförgasning i järnsvampverk enligt den s. k. PLASMARED-processen. Anläggningen drivs med en blandning av ångkol och vatten. är världsledande när det gäller utveckling och användning av plasmateknologi för industriella tillämpningar. I utvecklingsarbetet har ett flertal kolhaltiga bränslen provats, bl. a. olika kvaliteter av stenkol, träkol och olja. I praktiken kan man använda så gott som alla bränslen som innehåller grundämnet kol, med fördel exempelvis torv och biomassa. Vid kolförgasning med plasma tillförs energiråvaran i form av kol eller annat lämpligt bränsle och erforderlig reaktionsvärme i form av elektricitet via plasmageneratorer. Syntesgas framställd med hjälp av plasmateknologi är en utmärkt råvara för produktion av ammoniak för konstgödnings- och sprängmedelsindustrin. Plastindustrin kan ersätta dyrbar nafta vid tillverkning av olika plaster. Vidare kan metanol och syntetisk bensin produceras ur syntesgasen. Genom plasmateknologins relativa småskalighet och bränsleflexibilitet skapas här nya förutsättningar att lokalisera kemisk industri t. ex. till orter i inland, vilket med konventionell teknik skulle vara helt otänkbart. En produktion i av ammoniak baserad på torv skulle passa väl in i dagens försörjningssituation. Behovet av kväve för landets jordbruk är Omräknat till ammoniak motsvarar detta . Produktionskapaciteten i är bara 50 000-60 000 ton. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening uttalar att en kemisk industri bör lokaliseras i inland i enlighet med vad som anförts i () () () () ()
mot · G6022030 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Tryggade virkesleveranser till sågverken i inland Sågverken i har f. n. råvara av hög kvalitet, sägs i Utvecklingsplan för . Konkurrensen om den tillgängliga råvaran mellan skogsindustrins olika grenar är emellertid hård. Sågverksindustrins utveckling måste därför grundas på förbättrat utnyttjande av råvaran genom ökad bearbetning ocn förädling. Med en sådan inriktning av sågverksindustrin följer fler arbetstillfällen, intressantare arbetsuppgifter, större produktionsoch exportvärde och även minskad konjunkturkänslighet. Länsplan 80 betonar också vikten av sysselsättningseffekten av ökad integrering framåt genom vidareförädling. De till inland lokaliserade sågverken medför en högre aktivitet i inlandsskogsbruket genom utnyttjande av inlandsskogen och s. k. noll-områden. Sågverken i svarar för en arbetsintensiv verksamhet och de skapar därför relativt sett många arbetstillfällen. På grund av lågkonjunkturer ocn ringa avverkning känner företag och anställda oro inför bortfallet av virkesleveranser genom prisutvecklingen. Uteblir beräknade virkesleveranser minskar verksamheten och sysselsättningen hotas. Anställda och företag finner det angeläget att långsiktigt trygga leveranser. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att åtgärder vidtas för att trygga virkesleveranser till sågverken i inland. () () () () () ()
mot · G6022031 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. är rikt på mineraler. En intressant fyndighet av krom har gjorts i Kukkola, . Denna viktiga fyndighet görs i ett läge då arbetslösheten tenderar att öka ytterligare från tidigare rekordsiffror. Av aktuell statistik över kvarstående arbetslösa december-januari 1982-1983 framgår följande siffror i procent av befolkningen: 12,2, 12,0, 10,6, 10,4. Folk- och bostadsräkningen 1980 ger de senaste siffrorna för kommunernas sysselsättningsfrekvens, som är lägre än riksgenomsnittet. Det är synnerligen angeläget att till denna gles- och gränsbygd tillföra nya arbeten i form av varaktiga sysselsättningsobjekt. Den svenska specialstålsindustrin förbrukar stora kvantiteter ferrokrom. Detta gäller särskilt de järnverk som tillverkar rostfritt stål, eftersom detta innehåller krom som det viktigaste legeringselementet. I förbrukas ca ferrokrom . En del av denna ferrokrom importeras. Huvuddelen införs dock som krommalm av de två ferrokromtillverkare som finns i landet. Ingen krombrytning förekommer i . Krom är en strategiskt viktig vara. av världens kända tillgångar finns i södra (och ). En fyndighet bearbetas i norra öster om . En kromförekomst har hittats i närheten av Kukkola i i . Av både rent ekonomiska och beredskaps- samt försörjningsmässiga skäl - enbart lagringskostnaderna uppgår till 50 milj. kr. - vore det av värde för landet att få till stånd en brytning av denna krommalm. Det aktualiserar även frågan om vidareförädling till ferrokrom för användning framför allt vid landets specialstålverk. All nödvändig teknologi finns inom landet. Det finns gruvföretag som kan svara för gruvbrytningen. För smältning av malmen till ferrokrom har ett svenskt företag, , utvecklat PLASMACHROME-metoden, som möjliggör en mer ekonomisk ferrokromtillverkning än konventionella metoder. Ferrokromtillverkning är en relativt elenergiförbrukande verksamhet, vilket gör en lokalisering till naturlig. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär en utredning om möjligheten av lokalisering av ett ferrokromverk i anslutning till kromfyndigheten i Kukkola. () () () ()
mot · G6022032 · 1983-01-25 00:00:00 — är ett industrifattigt län. Därmed är det svårt att där uppnå de sysselsättningspolitiska målsättningar som är uppställda. En huvuduppgift för samhället måste därför vara att aktivt medverka att skapa sysselsättning och öppna arbetsmarknaden för nya grupper. Dessa grundläggande mål är gemensamma för såväl sysselsättnings- som regionalpolitiken. Mot denna bakgrund är det nödvändigt att alla möjligheter prövas för att stimulera ökade insatser för att få till stånd ett mera utgrenat näringsliv på . Ett medel att åstadkomma denna stimulans och ett främjande av det gotländska näringslivet vore enligt vår uppfattning att inrätta en speciell fond för utveckling av näringsliv. Fonden bör efter förebild av den existerande Norrlandsfonden dels verka för utveckling och differentiering av det gotländska näringslivet genom stödjande av etableringar och utbyggnad av industriell produktion och service, dels stödja forsknings- och utvecklingsarbete som syftar till att vidareförädla gotländska råvarutillgångar, dels stödja och initiera utredningar som är av betydelse för det gotländska näringslivet m. m. Gotlandsfondens verksamhet bör enligt vår mening kunna finansieras genom att en särskild utvecklingsavgift erläggs på uttag av s. k. oersättliga naturtillgångar på . Utveckling och förnyelse av det gotländska näringslivet är nödvändigt för att nå uppställd sysselsättningspolitisk målsättning för länet. Bristen på riskvilligt kapital har emellertid visat sig vara en hämmande faktor i det regionala utvecklingsarbetet. Föreslagen utvecklingsfond skulle vara ett verksamt medel att understödja nyskapande och utvecklande initiativ inom näringslivet. En avgiftsbeläggning av vissa naturprodukter är logisk. De exploaterande naturtillgångarna är inte oändliga och verksamheten med dem måste förr eller senare upphöra och ersättande sysselsättning skapas. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att begär att regeringen iåter utreda och framlägger förslag om inrättande av en industriell utvecklingsfond för att finansieras på det sätt som i motionen föreslagits.
mot · G6022034 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. har 1981 (prop. 1980/81:131, NU 1980/81:63, rskr 1980/81:393) fastslagit att skall vara svenska marinens resurs för nybyggnader och underhåll av örlogsfartyg. Regeringen ålades ett särskilt ansvar för sysselsättningen vid varvet, eftersom den valda inriktningen begränsar varvets egna möjligheter att påverka sin försäljningsvolym. har genomgått en kraftig omstruktureringsprocess . Den förlustbringande produktionen av handelsfartyg har avvecklats och ansvaret för vindkraftsengagemanget har överförts till annat bolag inom . Den beslutade personalanpassningen har genomförts, liksom en omfattande ekonomisk sanering, som inneburit att varvet fr. o. m. 1982 kan redovisa vinst. Den positiva utvecklingen har möjliggjorts genom bl. a. de extraordinära åtgärder som innebar, att marinen fick beställa två minröjningsfartyg, två ytattackfartyg och ett bevakningsfartyg. Dessa fartyg är nu under full produktion. Ett målmedvetet genomdrivet effektiviseringsprogram har också bidragit till att höja produktiviteten vid varvet. Även om den samlade beläggningen vid varvet är god, så har olika verkstäder och arbetsområden en beläggning som avviker från den totala bilden. Sålunda inträder på plåt- och svetssidan en viss arbetsbrist. Än mera besvärande är att plastverkstaden står utan produktion i , då skrovet till det andra minröjningsfartyget typ LANDSORT är färdigt för sjösättning. Det underhållet kommer successivt att minska på grund av flottans omstrukturering. Den nivå, som vi räknarmed avseende det underhållet är en prognos, där hänsyn till denna minskning tagits. I denna prognos har emellertid inte tagits hänsyn till de beslut, som kan komma mot bakgrund av Resares utredning Försvarets materielunderhåll . Vi förutsätter att beslutet inte skall innebära ytterligare inskränkningar vid än här prognostiserat. Underhållet av de tre större isbrytarna är kontraktsbundet t. o. m. Isbrytarkontrakten emellertid på normala kommersiella villkor under allt starkare konkurrens. Enligt marinens senaste programplan avses följande fartyg beställas : o Fortsättningsserie av minröjningsfartygen 1985/1986, vilket skulle innebära brist på beläggning i plastverkstaden under . Robotbåt 90 1986/1987, vilket skulle innebära uppehåll innan den nya serien börjar produceras. Marinens programplan torde i nu nämnda avseenden innebära att avsevärda serieeffekter går förlorade. För att uppnå en jämn beläggning vid och uppnå serieeffekter i produktionen är det särskilt angeläget att produktionen i plastverkstaden fortsätter med ytterligare minröjningsfartyg, med igångsättning av skrov nr 3 . Det är vidare angeläget att ytterligare robotbåtar läggs som direkt fortsättning av robotbåt typ . Med hänvisning till den svåra sysselsättningssituationen i är det angeläget att produktionen vid kan uppehållas vid lägst dagens nivå. Det vore förödande för arbetsmarknaden om ytterligare friställningar skulle genomföras, utan att andra industrilokaliseringar kom länet till del. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vikten av att produktionen vid upprätthålls. () () mlnab/gotab 1983 73605
mot · G6022035 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:2035 Samordning av investeringsbidrag och lån från utvecklingsfond finns möjlighet att utanför stödområdena lämna investeringsbidrag (på högst av investeringskostnaderna) till industriföretag för att lösa inomregionala obalansproblem eller strukturproblem i näringslivet. Investeringsbidraget regleras i förordningen (SFS 1982:677) om regionalpolitisk! stöd (bl. §§ 54-58). har att avgöra om investeringsstödet som stödform skall tillämpas i länet. Kostnaderna för investeringsbidraget skall belasta det ramanslag för regionala utvecklingsinsatser (Industridep. huvudtitel C3) som tilldelas länet. Detta anslag är för t. ex. del 2,5 milj. kr. och det skall användas också för glesbygdsstöd och projektverksamhet. har beslutat att - trots det begränsade ekonomiska utrymmet - investeringsbidraget skall tillämpas i länet och då i kommunerna , , och också skärgårdsområdet. Ett problem är att bestämmelserna för investeringsbidraget och bestämmelserna för utvecklingsfondens finansieringsverksamhet (§ 5 i förordningen SFS 1982:682 om statlig finansiering genom regional utvecklingsfond) inte medger en kombination av investeringsbidrag och lån från fonden. Genom ändring i förordningen i dec. 1982 har problemet delvis mildrats. Ändringen innebär att en investering kan delas upp i olika ändamål t. ex. byggnader, maskiner och rörelsekapital. Investeringsbidrag kan då utgå på t. ex. byggnader, medan fonden finansierar maskiner och rörelsekapital. Det kvarstår dock att det totala stödet för en investering blir lägre. Det innebär också att om det endast är fråga om exempelvis en byggnadsinvestering så kan det endast bli fråga om antingen investeringsbidrag eller utvecklingsfondens finansiering. Det skisserade problemet innebär att den samlade finansieringen av projektet blir mindre förmånlig. Det är onödigt och otillfredsställande att ett företag som av regionalpolitiska skäl får stöd genom investeringsbidraget, skall straffas genom att undantas det normala finansiella stödet som fonden har att ge till alla företag i länet. Det hela skulle kunna rättas till genom att ändra de två berörda författningarna på lämpligt sätt så att kombinationen av investeringsbidrag och fondens krediter kan bli möjlig fullt ut. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om författningsändring beträffande investeringsbidrag och krediter från utvecklingsfond.