mot · G702192 · 1983-11-24 00:00:00 — Förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /84 (prop. 1983/84:25) I förslaget till tilläggsbudget I begärs nya anslag på ca 1 070 milj. kr. En dryg tredjedel av denna summa gäller anslag inom iadustridepartementets ansvarsområde. Det rör sig närmare bestämt om förslag till kapitaltillskott till några helt eller delvis statliga företag. har i en partimotion om Statsföretag (motion 1982/83:141) redovisat vår principiella inställning till statligt företagande och särskilt vår negativa uppfattning om kapitaltillskott för att täcka uppkomna förluster inom de statliga företagen. Vi anser således att de statliga föaretagen skulle ha en större chans att utvecklas positivt om det statliga ägandet kompletterades och/eller ersattes med privat ägande. Detta kan t. ex. åstadkommas genom att vissa statliga företag säljs ut till andra intressenter och introduceras på börsen. Speciellt restriktiv bör man enligt vår uppfattning vara med att tid efter annan tillskjuta nytt kapital för att täcka tidigare uppkomna förluster eller förväntade framtida förluster. I propositionen föreslås kapitaltillskott till med 100 milj. kr. nu och ytterligare 100 milj. kr. har redovisat betydande förluster. I och med resultat var koncernens reserver förbrukade och endast aktiekapitalet återstod. Soliditeten närmade sig , den nivå där ägarna enligt konsortialavtalet skall överväga att lämna bolaget aktieägartillskott i proportion till sina andelar av aktiekapitalet. har emellertid situationen blivit väsentligt bättre. Orsakerna torde i stor utsträckning kunna hänföras till det åtgärdsprogram som företaget initierade efter rekonstruktionen 1979. Vissa enheter avvecklades och en rad rationaliseringar genomfördes i kvarvarande krift och administration. Antalet anställda hade 1982 sjunkit från ca 7 500 personer till 4 600 personer. Genom de vidtagna åtgärderna har bolagets industristruktur blivit väsentligt bättre, och framtidsutsikterna torde vara goda. väntas ett positivt resultat. Företaget har också återbetalat lånen mot statlig garanti som beviljades 1978 och 1979 och den statliga garantin har därmed upphört. utarbetades ett avtal mellan staten och enligt vilket ägarna skall tillskjuta 250 milj. kr. i nytt ägarkapital senast vid utgången av 1983. Proceduren skall sedan upprepas senast vid utgången av . Ägartillskotten skall enligt avtalet ske i proportion till nuvarande ägarandel, dvs. och för staten. Vad som är aktuellt är således ett tillskott på 100 milj. kr. har från medlemmarna insamlat 100 milj. kr. och från LRF 50 milj. kr., vilket tillsammans ger de nödvändiga 150 milj. kr. vill inte motsätta sig att staten uppfyller sin del av detta avtal med tanke på att övriga aktieägare uppfyller sin del. Beträffande den del av avtalet som rör statens kapitaltillskott kan vi f. n. inte se att detta skulle vara nödvändigt. Det får prövas i vanlig ordning . Vi vill emellertid understryka vår ovan redevisade uppfattning att det statliga delägandet bör kunna minskas. Vi menar således att det kan finnas goda skäl för staten att avveckla sitt engagemang i . Detta skulle enligt vår mening ytterligare förbättra möjligheterna till en positiv utveckling för företaget. Detta bör ges regeringen till känna. I propositionen begärs 230 milj. kr. för kostnader för marknads- och produktutveckling inom . har Regioninvest erhållit först 55 milj. kr. 1982 och därefter 110 milj. kr. Vid båda tillfällena har påpekat att den ogynnsamma utvecklingen i gruppen måste brytas. har tillskjutits och därtill blivit av med vissa stora förlustbolag. anser att moderbolaget nu bör ha goda möjligheter att självt svara för nödvändiga utvecklingskostnader inom de olika dotterbolagen, inkl. Regioninvest i Norr. Uppenbart är att den handlingsplan för Regioninvest som har presenterats visar vissa vägar till långsiktigt positiv utveckling för ett antal av de företag som ingår i Regioninvestgruppen. anser vi att det är väsentligt att engagemanget för Regioninvest i stor utsträckning återgår till att innebära ett minoritetsengagemang i enlighet med de ursprungliga avsikterna. Regioninvest bör naturligtvis också ha möjlighet att helt avyttra sitt engagemang om detta av olika skäl skulle visa sig lämpligt. Regeringen föreslår att 38 milj. kr. anvisas för att kunna driva Eisers fabrik i . Företagsledningen har för sin del föreslagit att fabriken i läggs ner, varvid tillverkningen av tunna damstrumpor koncentreras till fabriken i . Därefter har Statsföretag på regeringens uppdrag givit en offert beträffande kostnaderna att upprätthålla driften i t. o. m. . Offerten innefattar kostnader på 38 milj. kr. Offerten innebär att anställningsansvar för personalen utsträcks till den angivna tidpunkten. införs anställnings- och investeringsstopp. Det är alldeles uppenbart att effekterna i enbart innebär ökad osäkerhet och bara är en fördröjning av nedläggningen. Svårigheten för de anställda (främst kvinnor) att finna nya arbetstillfällen blir inte mindre genom fördröjningen, snarare tvärtom. I är verkningarna också negativa: försämrad kostnadstäckning, kvardröjande anpassningsbehov, tillkommande investeringsbehov och ökade flyttningskostnader på grund av tidsförskjutningen. En utökning av antalet anställda som skulle ha skett i kommer inte att ske. Förslaget innebär en fortsättning på det selektiva industristöd som motsätter sig. Även regeringen har i olika propositioner sagt sig vilja vara restriktiv med sådant industristöd. Men uppenbart är att orden inte stämmer med handlingen. anser att principer bör följas upp i de konkreta förslagen och kan alltså inte acceptera propositionens förslag. En anmärkningsvärd följd av det föreslagna stödet, som ytterligare visar på negativa konkurrenseffekter mellan olika företag, är att KF:s strumpfabrik i nu begärt stöd för sin verksamhet. Motivet är just att undvika en snedvridning av konkurrensförhållanden. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att beslutar bemyndiga regeringen ikläda staten de ekonomiska förpliktelser som följer av avtalet mellan staten och ek. med undantag för det kapitaltillskott som skall betalas , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om avveckling av statens engagemang i , 3. att avslår förslaget om reservationsanslag på 230 milj. kr. till Ersättning till för kostnader för marknads- och produktutveckling m. m. inom , 4. att avslår förslaget om reservationsanslag på 38 milj. kr. till Ersättning till för förlängd drifttid vid i m. m.