mot · G702173 · 1983-11-22 00:00:00 — Vissa högskoleorganisatoriska frågor (prop. 1983/84:52) I propositionen föreslås inte någon annan förändring av högskolestyrelsens sammansättning än den som rör förvaltningschefens ställning. För att genomföra högskolereformens mål, inriktning och resursfördelning krävs bl. a. en ökad spridning av utbildning, större tillgänglighet för flera studerandekategorier, möjliggörande av fort- och vidareutbildning etc. I ett samhälle som allt snabbare går mot en teknisk-ekonomisk utveckling, kommer utbildning att inta en allt viktigare roll .Denna utbildning måste vara adekvat för samhällets, näringslivets och den enskilda individens behov. En strukturomvandling håller på att ske. De personer som planerar utbildningen måste besitta hög kompetens vad gäller god framförhållning. Det blir dyrbart (inte bara ekonomiskt sett) att prioritera snett i utbildningshänseende och om kursernas/linjemas innehåll inte överensstämmer med kraven på utbildning. Internrepresentantema i nuvarande styrelser företräder icke sällan sina gruppers intressen. Framtiden angår oss alla. Att vara delaktig i högskolestyrelsernas beslutsprocesser innebär ett mycket stort ansvar inför övriga delar av samhället. Samhället ställer resurserna till förfogande. Högskolan måste, liksom andra organisationer (sjukvård t. ex.), betraktas som serviceorgan för hela folket - inte som en intern angelägenhet. Utan tvekan bör allmän(samhälls)företrädarna vara bättre lämpade att föra samhällets talan. När det gäller förändringar har allmänföreträdama en bättre överblick - här finns en naturlig och levande kontakt i arbetsliv och samhälle. Med nuvarande sammansättning i styrelserna kan högskolans utvecklingsprocess härvidlag hejdas på grund av grupp(intern)intressenternas vilja att t. ex. bibehålla såväl tjänster och pedagogisk inriktning som den invanda miljön. Därför anser vi att allmänföreträdarna bör ha majoritet i högskolestyrelserna. kräver demokratin att internföreträdarna kan påverka de praktiska problemen och förutsättningarna i verksamheten. Internrepresentanterna talar om att bevara högskolans frihet och ser denna frihet bli beskuren om allmänföreträdarna får majoritet. Här måste framhållas att högskolans frihet inte är enbart dess tjänstemäns och de studerandes frihet. Friheten skall gälla inom de ekonomiska organisatoriska och pedagogiska ramar som ges av . Friheten begränsas endast till inom de av samhället givna ramarna. Accepterar vi den demokratiska beslutsprocessen, då skall vi även acceptera att den ej får stanna på en högre nivå, utan föras ned så långt det är möjligt i organisationen. Med majoritet för allmänföreträdarna i högskolestyrelserna får dessa en förhöjd beslutskompetens i frågor som rör mål, inriktning och resursfördelning. Vi föreslår alltså att företrädare för allmänna intressen i högskolestyrelserna ökas, så att de blir i majoritet. I propositionen behandlas vidare frågan om rektors ställning som ordförande i högskolestyrelserna. I avvaktan på utredningen om statliga myndigheters ledning (dir 1983:43) föreslås ingen förändring ske. Vid remissbehandlingen har många remissinstanser ansett att rektor av principiella skäl inte bör vara ordförande. kan regeringen efter framställning besluta om annan styrelseordförande än rektor. Så har också skett i några fall. Som motiv anför föredraganden att det är olämpligt att i detta avseende göra åtskillnad mellan olika slag av högskoleenheter. Vi delar den uppfattningen, men med nuvarande praxis uppstår ju skilda praxis. Vi anser att rektor som högskolestyrelsens chef har en tung roll i högskolestyrelsen. Den bör inte förenas med ordförandens uppgift att leda sammanträdet. Rektor kan behöva komplettera föredragningen eller ge sin syn som verksamhetens högste företrädare. En klarare rollfördelning uppnås då om ordförande inte är rektor. Vi föreslår därför att rektor vid högskolan inte skall vara ordförande i högskolestyrelsen. Med anledning av vad som anförts i motionen hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om högskolestyrelsernas sammansättning samt om rektor som styrelseordförande.