mot · G6021051 · 1983-01-24 00:00:00 — och insatser i län De för län aktuella prognoserna över sysselsättningsläget visar på ett ökat behov av arbetsmarknadspolitiska insatser för /84. Antalet utförsäkrade från arbetslöshetskassorna ökar . Investeringsnivån är låg hos kommuner och inom industrisektorn. Fram kommer ca 500 personer att bli utan arbete på kärnkraftsbygget i Simpevarp. Utvecklingen i historiskt perspektiv för län är väl känd och beskrivs ofta under beteckningen De vågräta kurvornas län. Det kännetecknas av oförändrat befolkningstal, stagnerad näringslivsutveckling, låg medelinkomst per invånare, liten serviceandel, besvärande åldersstruktur, svagt skatteunderlag och hög kommunalskattenivå i förhållande till erbjuden serviceandel. län har å andra sidan, både historiskt sett och framåt, goda framtidsutsikter med stora förutsättningar för ett starkt näringsliv och hög sysselsättning. Inom länet finns områden med särskilt goda möjligheter för jordbruksdrift med hög produktivitet. Länet har också stora naturtillgångar i skogen som ger rika möjligheter till industriell vidareförädling. Vidare har län en stor tillgång i befolkningens småföretags- och hantverkstraditioner. Det finns goda förutsättningar för vidareförädling då förädlingsgraden inom länets industri är låg. Naturmiljön - den långa kusten och det omfattande skärgårdsområdet - rymmer en stor utvecklingspotential för turistnäringen. Länets naturliga förutsättningar för en positiv utveckling historiskt har bromsats genom förändrade förutsättningar från statsmakternas sida. Framför allt har länet drabbats hårt av den koncentrations- och centraliseringspolitik som fördes och . Ekonomi, sysselsättning och glesbygdens avfolkning De förändringar för att nå mer likartade förutsättningar för de svaga regionerna som genomförts under Fälldinregeringarnas tid visar också på klara tendenser till förbättringar för län. Uppräkningar av statens ekonomiska stöd till kommuner och landsting tillsammans med en rättvisare skatteutjämningsreform sett ur jämlikhetssynpunkt har stärkt den kommunala ekonomin i länets kommuner och i . Hotet om kommunalskattehöjningar på uppemot 4 till . har därför kunnat undvikas . För har det inneburit en ökning av statsbidragsmedel på 200 milj. kr. per skattekrona med hänsyn tagen till penningvärdesförändringen. Det här har sammantaget för länets kommuner och landsting inneburit att servicegraden gentemot länets invånare har kunnat förbättras. Trots en nedgång i industrisysselsättningen och inom jordbruksnäringen har ändå den totala sysselsättningen i länet ökat netto med 6 400 arbetstillfällen. Samtliga kommuner visar en ökning. Behovet av nya arbetstillfällen är dock stort om länet skall komma i paritet med de flesta andra län. Den ökade satsningen på regionalpolitiska åtgärder visar också på klara tendenser hur en långsiktig negativ trend kan böjas av i en positivare utveckling med en ur de svagare regionernas synpunkt förbättrad politik. Det förbättrade glesbygdsstödet har medfört att flera investeringar har kommit i gång på glesbygden och stödet till kommersiell service har stärkt glesbygdshandeln. Medan länets giesbygder förlorade drygt 6 000 invånare , visar utflyttningen från glesbygden en avtagande tendens med en avflyttningssiffra på 1 100. Tillkomsten av utvecklingsfonderna har gjort att insatser för den samlade näringspolitiken i länet har fått en helt annan och bättre slagkraft. Insatserna kan i stort hänföras till tre åtgärdsområden: nyetableringsverksamhet, produktutveckling och företagsrekonstruktioner. Insatserna kan sammanfattas med följande tabell: Summa 170 1 105 Således har enligt tabellen 92 nya företag kunnat startas och 620 människor kunnat beredas arbete. Totalt har utvecklingsfonden medverkat till att bevara och öka sysselsättningen med över 1 100 arbetstillfällen. De insatser som gjorts på produktutvecklingsområdet kan kanske ge enligt fondens egna bedömningar upp till mellan fem och tio gånger högre sysselsättningseffekt vid gynnsamma förutsättningar. Det är således mycket angeläget att inte statens stöd till utvecklingsfonderna urholkas. Vad som här har beskrivits visar att länet har förutsättningar att vända utvecklingen i en mer gynnsam riktning på flera för länet centrala områden. Det förutsätter dock att statsmakterna är beredda att kraftfullt medverka till att länet får arbeta på lika villkor med andra delar av landet. En för framtiden avgörande fråga är industrisysselsättningen. Som tidigare anförts har länet totalt ökat sin sysselsättning medan industrisysselsättningen minskat. 1975 fanns 31 339 personer sysselsatta inom industrin i företag med 20 anställda och däröver. 1980 var den siffran nere i 30 194, 1981 löd den på 27 819 och 1982 redovisas en nedgång till 25 929, en minskning således med 5 400 arbetstillfällen. Arbetslösheten visar en stigande tendens. var 5 298 arbetslösa, varav 2 902 kvinnor och 1 686 ungdomar. var arbetslöshetssiffran 4 635, 1980 2 639 och 1979 2 293. Allvarliga sysselsättningsproblem kommer att prägla /84 för län. Det innebär att det krävs kraftfulla arbetsmarknadspolitiska insatser av vilka beredskapsarbetena måste utgöra en väsentlig del. Framför allt kommer arbetstillfällena inom bygg- och anläggningssektorn att bli betydligt lägre /84 än innevarande vinter. En av anledningarna är att antalet sysselsatta med bygget av tredje kärnreaktorn och centrallagret för utbränt kärnbränsle i Simpevarp kommer att minska fram med över 500 personer. Mot bakgrund av den centralt statliga karaktär som anläggningen i utgör bör staten medverka till att en balanserad sysselsättningsövergång på anläggningssidan blir möjlig. För att överbrygga det akuta läge som länet nu står inför och för att förhindra att de positiva utvecklingstendenser som tidigare beskrivits inte skall få en rekyl krävs i förhållande till nuläget ökade arbetsmarknadspolitiska insatser. i län bedömer läget så allvarligt att nämnden hos AMS begärde dels tidigareläggning av statliga byggnads- och anläggningsarbeten, dels högre anslag. anhöll om ett 50 milj. kr. utökat anslag utöver ram. Statsmakterna bör därför tillse att län för /84 tilldelas större andel av det samlade ordinarie arbetsmarknadsanslaget och att de särskilda arbetsmarknadspolitiska insatserna anvisas till särskilda objekt i län. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om nödvändigheten av att svaga regioner som län - får arbeta på samma förutsättningar som övriga landet, 2. att hos regeringen hemställer om åtgärder för ökade arbetsmarknadspolitiska insatser i län.