ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G6021371 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1371 Utbildning vid journalisthögskolorna om folkrörelser och kooperation Höga krav måste ställas på massmedia i ett demokratiskt samhälle. Det ankommer bl. a. på massmedia att ge medborgarna möjligheter att hålla sig informerade om och förstå de processer som påverkar politiska och andra för medborgarna viktiga beslut i ett modernt samhälle. Det är därför nödvändigt att journalisterna som skall förmedla de händelser, budskap och förändringar som påverkar denna process själva har en god grundläggande kunskap om samhället och de viktigaste företeelserna i detta. Folkrörelserna har t. ex. en framträdande och internationellt sett unik roll i det svenska samhället. Genom folkrörelserna skapas möjligheter för enskilda människor att utöva inflytande och ta ansvar för gemensamma angelägenheter. De kooperativa organisationerna har både på konsumentoch producentsidan en viktig och av tradition stark ställning inom det ekonomiska livet i vårt land. Den senaste, mer omfattande översynen av journalistutbildning på högskolenivå i gjordes av journalistutbildningsutredningen, vars betänkande färdigställdes . Utredningen framförde som en av sina viktigaste slutsatser att det samhällsorienterande momentet i utbildningen i väsentlig grad behövde förstärkas. Efter omfattande enkäter och kontakter med representanter för olika organisationer konstaterade utredningen att det var en samfälld uppfattning att det fanns viktiga brister vad avser samhällsorienteringen i journalistutbildningen. Bristerna var främst koncentrerade till ... kunskap om samhället på lokal nivå och dess sätt att fungera (kommunalkunskap) samt kunskap om intresseorganisationernas och folkrörelsernas struktur, verksamhet och funktion. Sedan joumalistutbildningsutredningen slutfördes har journalistutbildningen på högskolenivå i huvudsak förblivit oförändrad. Från högskolorna har aktningsvärda insatser visserligen gjorts för att förbättra elevernas samhällsorienterande kunskaper inom de ämnesområden utredningen förordat, men då det endast kunnat ske inom den nuvarande utbildningens ram har effekterna endast kunnat bli marginella. Man kan med fog konstatera att det problem utredningen pekat på blivit mer akut. Samhället har knappast blivit mindre komplicerat. De stora samhällsfrågor medborgarna haft och har att ta ställning till har blivit mer omfattande och mer komplicerade än kanske tidigare. Medborgarnas kunskap om samhället och aktiva deltagande i samhällsarbetet har blivit allt viktigare. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om journalistutbildningen. () ()
mot · G6021373 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1373 m. fl. Betyg i svenska som främmande pråk. Från och med /83 har undervisningen i svenska för invandrarelever i gymnasieskolan en annan organisatorisk uppläggning . a. kan svenskundervisningen för dessa elever betraktas som ett särskilt ämne, svenska som främmande språk, och kunna anordnas i utbyte mot ett eller flera andra ämnen. Dock skall inte betyg sättas. En förutsättning för att eleverna över huvud taget skall kunna följa undervisningen i gymnasieskolan är att svenska för dem inte ligger på rent nybörjarstadium. utan utgör en fortsättning på eller introduktionskursernas svenskundervisning. Skolan bör bedöma om stödundervisning i svenska är till fyllest för invandrarelever eller om de skall ha rätt till undervisning i ämnet svenska som främmande språk. De elever som får denna rätt bör emellertid också få betyg i ämnet, i synnerhet som de kan vara tvungna att avstå från något annat ämne. Betyget i ämnet svenska blir av naturliga skäl mycket lågt, och invandrareleven kommer i underläge gentemot sina svenska kamrater. Vad som i övrigt kan sägas om betyg i allmänhet - de är motivationsskapande, informerande etc. - gäller i hög grad ett betyg i just detta ämne, där invandrareleverna har en god chans att göra sig själva rättvisa. Betygen i svenska som främmande språk kan också utgöra en värdefull prognos beträffande elevernas möjligheter till fortsatta högre studier. Vad gäller behörigheten till högskola måste dock betyg i svenska krävas. SÖ bör få i uppdrag att inhämta gymnasieskolornas erfarenheter av och syn på undervisningen i svenska som främmande språk i invandrarkommunerna, som underlag för föreskrifter om betyg i detta ämne. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att i gymnasieskolorna betyg skall ges också i ämnet svenska som främmande språk. () HANS NYHAGE (m)
mot · G6021375 · 1983-01-25 00:00:00 — Det ekonomiska ansvaret för elever vid specialskolorna Enligt skolstadgan har varje kommun skyldighet att tillse att alla barn och ungdomar bereds plats i den obligatoriska skolan. Det ekonomiska ansvaret för skolväsendet åligger hemkommunen. Kommunen har även kostnadsansvaret för åtgärder som underlättar för elever med handikapp att gå i hemortens skola. har staten stått för kostnaderna vid specialskolorna. Tyvärr har detta i ett ökat antal kommuner lett till att dessa försöker undandra sig kostnaderna för handikappanpassning, tekniska hjälpmedel, elevassistenter m. m., genom att i stället hänvisa elever med handikapp till specialskolorna - långt från föräldrar och kamrater. Specialskolorna fyller en viktig funktion bl. a. som förmedlare av kunskap och erfarenheter till landets skolor. Det är ett riksintresse, att dessa skolor finns kvar och får ett ekonomiskt stöd. För att förhindra att elever p.g. a. kommunalekonomiska skäl hänvisas till specialskolorna bör hemkommunerna ta det ekonomiska ansvaret för sina elever vid specialskolorna. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag som syftar till att det ekonomiska ansvaret för elevernas kostnader vid specialskolor skall åvila hemkommun. () ()
mot · G6021377 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1377 m. fl. Försöksverksamhet med lantbruksteknisk linje i gymnasieskolan I budgetproposition 1982/83:100, Bilaga 10, föreslås att försöksverksamheten med olika alternativämnen i årskurserna 2 och 3 inom N-linjen skall permanentas fr. o. m. /84. De varianter som skall kunna väljas av elever inom N-linjen är datakunskap, energi- och mätteknik, hälsokunskap och miljövårdsteknik. Försöksverksamheten med naturvetenskaplig och kommunikationsteknisk variant skall i enlighet med SÖ:s förslag få fortsätta. Med hänsyn till utvecklingen inom lantbruket anser vi det vara av intresse att utveckla en sådan variant även inom lantbruksområdet. Ett förslag till lantbruksteknisk variant har utarbetats av LRFs utbildningspolitiska arbetsgrupp. Förslag till timplan bifogas som bilaga till motionen. Bland de tyngst vägande skälen för en variant med denna inriktning kan anföras att ungdomar som avser att gå vidare till högskolestudier främst vid skulle kunna få en mer specialinriktad valmöjlighet. har en stor del av studenterna vid alltför ringa kännedom om utbildningens och den kommande yrkesverksamhetens karaktär. Även för studier inom andra biologiskt och biokemiskt inriktade utbildningar är en gymnasieutbildning med denna inriktning värdefull. Utvecklingen inte minst inom biotekniken talar starkt för att denna möjlighet bör öppnas. Ett annat skäl som talar för förslaget är att sökandetrycket till den tvååriga jordbrukslinjen inom gymnasieskolan alltjämt är starkt. Varianten skall på intet sätt ersätta utbildningen inom den yrkesinriktade linjen. Den bör dock kunna vara ett lockande alternativ för elever med starkt biologiskt, natur- och djurinriktat intresse, eftersom den öppnar vägarna till utbildning och verksamhet inom dessa områden. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar begära att regeringen möjliggör försöksverksamhet med lantbruksteknisk variant inom N-linjen fr. o. m. /84. () () () () Timplan för N-linje med varianter Variantämne (N) 1 B-språk kan väljas om man läst språket under minst två olika årskurser i . Väljs C-språk får detta i årskurs 1. C-språk är nyböijarspråk: tyska, franska, ryska, spanska eller efter medgivande italienska, portugisiska eller finska. 2 Ett av språken engelska, B-språk och C-språk läses obligatoriskt. 3 Psykologi eller filosofi.
mot · G6021378 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1378 Ändrad beteckning på hälso- och miljövårdslinjen vid Fr. o. m. träder en ny lagstiftning för det kommunala hälsoskyddet i kraft, hälsoskyddslagen. Den kommunala hälsovårdsnämnden kommer därefter att benämnas miljö- och hälsoskyddsnämnd. I den nya lagen finns inget särskilt utbildningskrav, motsvarande 14 § hälsovårdsstadgan, på de hälsovårdsinspektörer som betjänar hälsovårdsnämnder och framtida miljö- och hälsoskyddsnämnder. Vid beredningen av hälsoskyddslagen betonade socialutskottet vikten av att kommunerna även kommer att anställa personal som har den utbildning och erfarenhet som krävs. Utskottet gjorde även den bedömningen att nämnderna kommer att anställa i första hand den som genomgått utbildning till hälsovårdsinspektör. Denna utbildning, som efter riksdagsbeslut startade , är en allmän utbildningslinje med benämningen hälso- och miljövårdslinjen och finns endast vid . För att få en fortsatt koppling mellan de kommunala nämnderna och den särskilt tillskapade utbildningen är det önskvärt att utbildningslinjens namn ändras i enlighet med nämndernas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening måtte uttala att beteckningen på hälsooch miljövårdslinjen vid fr. o. m. ändras till miljö- och hälsoskyddslinjen.
mot · G6021379 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1379 m. fl. Stöd till gymnasieskolans invandrarelever Gymnasieskolan skall bidra till ökad jämlikhet mellan individer och grupper. Den skall ge grund för vidare utbildning eller yrkeskunnighet oberoende av elevernas bakgrund. Men undersökningar visar att det är betydligt färre invandrarungdomar som söker till gymnasieskolan och flera som avbryter studierna jämfört med övriga elever. I var studieavbrotten procentuellt dubbelt så stor bland invandrarungdomarna. Orsakerna härtill är dels språkproblem och därmed sammanhängande svårigheter att följa undervisningen, dels att hemmiljön inte alltid är lika studiemotiverande och ibland direkt avvisande till fortsatt utbildning framför allt för flickornas del. Negativa effekter av lärarlösa lektioner har särskilt drabbat invandrarelever och andra elever med behov av särskilt stöd. Undersökningarna visar på behov av nya insatser. Särskilda resurser måste fördelas till elever med behov av särskilt stöd. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller att åtgärder vidtas för att tillgodose invandrarelevernas speciella behov i gymnasieskolan. () ()
mot · G6021380 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1380 Ökad utbildning i biologi/ekologi Intresset för miljövårdsfrågor får allt bredare spridning i dagens samhälle. Utvecklingen är naturlig med tanke på att ständigt nya hot mot människans egen existens stiger fram och medvetandegörs för henne. Kravet att vi måste leva med naturen och ej emot den blir allt påtagligare. För att skapa balans mellan antropisk påverkan av naturmiljön och samma naturmiljös fortbestånd krävs kunskap om hur detta beroendeförhållande måste regleras. Det är viktigt att tekniker, kemister, beslutsfattare m.fl. har en grundkunskap i ekologi och de kända naturlagar som styr de olika livsorganismernas utveckling. Kunskapen härom är bristfällig eller saknas i många utbildningar . Många tekniker uttrycker sin oro över detta. I den nya läroplanen för gymnasiet låg ett förslag om obligatorisk biologi/ekologi-undervisning på teknisk linje. Förslaget föll p. g. a. att universitetens intagningsbestämmelser i många fall fordrar ett visst antal timmar i samhällskunskap. Utrymme på schemat kunde inte beredas för både samhällskunskap och biologi. Det är ett absolut egetintresse för oss att möta de krav som en progressiv behandling av naturmiljön ställer på oss. Undervisningens utformning får här en grundläggande betydelse. Med stöd av vad som anförts hemställs 1. att hos regeringen begär att UHÄ resp. SÖ får i uppdrag att se över intagningsbestämmelserna till universitet och högskolor så att teknisk linje kan få obligatorisk biologi med särskild inriktning mot ekologi, 2. att hos regeringen begär att UHÄ resp. SÖ får i uppdrag att införa sådan undervisning på teknisk linje, 3. att hos regeringen begär att UHÄ resp. SÖ får i uppdrag att se över ett antal utbildningsplaner vid universitet och högskolor där utbildning i motionens syfte kan integreras.
mot · G6021383 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1383 m. fl. Utbildningen av lärare i bildkunskap I budgetproposition 1982/83:100 anför föredraganden, att särskild utbildning av obehöriga lärare i ämnet bild skall förläggas till i . har denna behörighetsgivande utbildning bedrivits av bildlärarlinjen vid för lärarutbildning i . Eftersom arbetsmarknaden för bildlärare i stort sett är mättad måste denna form av utbildning troligen upphöra . Att då flytta den från HLS till för bara är från samhällsekonomisk synpunkt förkastligt. Vid HSL finns en väl fungerande organisation för utbildningen. En flyttning av den till innebär ökade kostnader för nyanställning av lärare, för lokaler och för material. Dessutom är den ev. kvarvarande bristen på bildlärare inte större i än i andra delar av riket. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar avslå förslaget att särskild utbildning av lärare i ämnet bild flyttas till i . () ()
mot · G6021384 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1384 m. fl. Utbildningsarvode åt vissa studerande inom sektorn för undervisningsyrken I proposition 1982/83:100 bil. 10, E7. föreslår regeringen att utbildningsarvode inte skall utgå till studerande som efter påbörjar utbildning på handels- och kontorslärarlinjen, industri- och hantverkslärarlinjen eller vårdlärarlinjen. Med vetskap om de behörighetskrav som ställs för tillträde till dessa linjer, nämligen en gedigen grundutbildning samt många års yrkeserfarenhet, ter det sig chansartat att förutsätta att man skall kunna få sökande till utbildningen som med ovannämnda behörighetskrav kan ekonomiskt-socialt klara av en dylik utbildning. Faktum är att eleverna med ovannämnda behörighetskrav i många fall är familjeförsöijare med de ekonomiska åtaganden det innebär eller på annat sätt etablerade i samhället med olika ekonomiska åtaganden. Faktum är också att många av dessa lärarkandidater har bakom sig som icke behöriga lärare på de utbildningslinjer som de genom studier på lärarhögskolor skaffar sig behörighet till. Det borde därför vara möjligt att korta ner utbildningstiden på för dessa utbildningslinjer. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att uttalar att utbildningsarvode även fortsättningsvis bör utgå till studerande på handels- och kontorslärarlinjen, industri- och hantverkslärarlinjen och vårdlärarlinjen, 2. att med ändring i proposition 1982/83:100, bil. 10, E7. Utbildning för undervisningsyrken anvisar ett med . 3. att hos regeringen hemställer om att frågan om förkortad utbildning för studerande på handels- och kontorslärarlinjen, industri- och hantverkslärarlinjen och vårdlärarlinjen övervägs. (vpk) (vpk)
mot · G6021385 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1385 m. fl. är ett föregångsland för många andra länder beträffande socialt skydd i samband med olyckshändelse eller annan skada som uppkommer på arbetsplatsen. Situationen är emellertid inte lika ljus för människor som tillfälligt står utanför produktionen. En grupp som står utanför detta sociala skydd är de som studerar på folkhögskola. Folkhögskolestyrelserna får själva avgöra om försäkring skall tecknas eller ej för skolans elever. För att undvika att studerande vid folkhögskola skall hamna i en situation som innebär ekonomisk och social katastrof för den enskilde, i händelse av personskada eller sjukdom, måste folkhögskoleeleverna få ett försäkringsskydd, som, så långt det är möjligt, ger dem samma skydd som en anställd åtnjuter i arbetslivet. Ett förslag till sådan försäkring, som utarbetats av folkhögskoleelevernas organisation, skulle kosta . Landets 121 folkhögskolor har omkring 17000 elever på de långa kurserna. Kostnaden för ett fullgott försäkringsskydd för landets folkhögskoleelever skulle bli omkring 2 milj. kr. Det bör ligga i samhällets intresse att betala detta försäkringsskydd. Kostnaden bör därför bestridas genom motsvarande uppräkning av bidraget till driften av folkhögskolorna. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att uttalar att landets folkhögskoleelever bör beredas försäkringsskydd vid personskada eller sjukdom genom att folkhögskolornas styrelser åläggs teckna försäkringar för eleverna och hemställer hos regeringen om förslag härom, 2. att med ändring i proposition 1982/83:100, bil. 10, F7. Bidrag till driften av folkhögskolor m. m. anvisar ett med . (vpk) (vpk)
mot · G6021386 · 1983-01-24 00:00:00 — har vi en ny, mera samlad högskola i . Nya högskolor har kommit till på nya orter . Vissa av dessa nya orter har begåvats med nybyggda högskolebyggnader. Andra orter har löst lokalitetsfrågorna genom att utnyttja äldre befintliga byggnader av typ skolbyggnader och i några fall även militärbyggnader. Grundtanken vid högskoleutbyggnaden har varit att ge fler människor i olika samhällsfunktioner möjligheter till studier på högskolenivå. Så långt har också tanken varit riktig och även kunnat förverkligas, om man däri lagt in den bedömningen att förmågan att tillgodogöra sig undervisningen är ett grundläggande krav. finns det grupper i vårt samhälle som väl lever upp till studiebegåvningskravet men som av andra orsaker tvingas avstå från möjligheten till en vidareutbildning. Jag tänker på de fysiskt handikappade. En handikappad som vill bedriva högskolestudier har relativt små möjligheter att bölja studera för att skaffa sig en nödvändig utbildning. drabbas tiotusentals människor av svåra olyckor, som kanske helt ändrar dessa människors liv och möjligheter att fungera som vanliga samhällsmedborgare. I trafikolyckor och olyckor på arbetsplatsen är det oftast unga människor som i en handvändning blir utslagna genom de skador de åsamkas. Det har gjorts mycket, och mycket återstår att göra, för att underlätta en återanpassning i samhället för dessa människor. En sak som kan synas ganska självklar vore att vi inventerade vad som behöver göras vid våra högskolor rent lokalmässigt för att möjliggöra för våra handikappade att klara det dagliga livet vid skolan. På vaije högskola finns en lokal- och utrustningsnämnd (även skyddskommittéer) som borde få till uppgift att göra den här kartläggningen. I vissa fall kan det fordras större ingrepp, som av kostnadsskäl måste planeras in på , i andra fall kan det vara mindre åtgärder, vilka det bara fordras att man blir uppmärksamgjord på. En värdefull information, som exempelvis UHÄ skulle kunna svara för, är att upplysa presumtiva studenter, som är fysiskt handikappade, om vilken högskoleort som lämpar sig bäst i förhållande till det fysiska handikapp vederbörande har. Med hänvisning till det i motionen anförda hemställs 1. att beslutar uttala att en kartläggning av lokaliteterna från handikappsynpunkt utförs vid samtliga högskolor i landet, 2. att beslutar uttala att åtgärder för att förbättra de handikappades framkomlighet och rörelseförmåga genom förbättringar i lokaliteterna inom ramen för tillgängliga medel vidtas, 3. att beslutar uttala att största möjliga hänsyn tas till de handikappades behov vid uppförandet av nya högskolebyggnader med dithörande bostäder, 4. att beslutar uttala att en central informationstjänst i linje med vad i motionen anförts inrättas.
mot · G6021388 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1388 Slopande av anslaget till fackliga skolinformatörer I budgetpropositionen anvisas 2 milj. kr. till löntagarorganisationernas verksamhet med skolinformatörer under anslaget Dl. Med hänvisning till att 12,6 milj. kr. anvisas till kommunerna för att anordna handledarutbildning för handledare inom skolans alla former av arbetslivskontakter yrkar vi avslag på regeringens anvisning om 2 milj. kr. inom anslaget Dl. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs 1. att avslår regeringens förslag att anvisa 2 milj. kr. till löntagarorganisationernas verksamhet med skolinformatörer under Dl. 2. att anvisar ett förslagsanslag av . till för /84. () ()
mot · G6021389 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1389 Det finns Montessori-skolor på ca 30 orter i . Montessoripedagogiken tillämpas i ett stort antal förskolor och daghem samt på några orter inom ram. Intresset för denna pedagogik är stort bland både föräldrar och kommuner och flera tusen barn står i kö till förskolorna. Enligt vår mening är det angeläget att alternativ pedagogik ges möjlighet att bidra till utvecklingsarbetet i skolan. Lärarutbildningen är dock Montessori-skolornas största problem. Det är en stor nackdel att de lågoch mellanstadielärare som vill vidareutbilda sig inte kan göra det utan att resa till eller på . Trycket från föräldrar till barn i Montessori-förskolorna blir allt kraftigare. De vill gärna ha en uppföljning av pedagogiken på låg- och mellanstadiet. Det finns visserligen möjlighet att inom ramen för nuvarande anslag starta sådan utbildning vid någon av landets högskolor för lärarutbildning. Men intresse finns också i övriga nordiska länder och en samordning av lärarutbildningen skulle kunna ge fördelar både beträffande kontinuiteten i utbildningen och de ekonomiska åtagandena. bör utreda förutsättningarna för en sådan gemensam utbildning. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att hos begär en utredning om förutsättningarna för en nordisk Montessori-lärarutbildning. () ()
mot · G6021390 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1390 m. fl. Avskaffande av graderade betyg i lärarutbildningen har frågan om graderade betyg i lärarutbildningen varit diskuterad och utredd. En mycket stark och enig opinion bland elever och lärare på lärarhögskolorna har krävt de graderade betygens avskaffande. Trots myndigheters och regeringars otaliga bortförklaringar och försök att gräva ner ärendet har framför allt de lärarstuderande lyckats hålla debatten vid liv. Frågan om betyg i lärarutbildningen behandlades senast av 1981 med anledning av propositionen om den statliga skoladministrationen. Då beslöt att betyg i lärarskicklighet skall ges i en tvågradig skala: godkänd eller icke godkänd. I ämnesteori däremot skall den tregradiga skalan: icke godkänd, godkänd eller väl godkänd kvarstå. Detta är en olycklig halvmesyr, som är till nackdel t. ex. vid gemensam läsning för studerande vid lågstadie-, mellanstadie-, förskollärar- och fritidspedagoglinjerna. Det är nu hög tid att rätta till förhållandena genom att avskaffa de graderade betygen även i ämnesteori. Mot bakgrund av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande avskaffande av de graderade betygen i ämnesteori i lärarutbildningen. () ()