ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G602346 · 1983-01-14 00:00:00 — Motion 1982/83:346 Ändrade regler för bostadslån till småhus Det föreligger en orättvisa mellan de småhus som har statlig belåning och som inte har sådana lån. Räntekostnaderna för egnahemsägarna blir på detta sätt olika, ja helt enkelt orättvisa. Detta medför ofta att den som överväger att köpa en äldre fastighet utan statliga lån i stället väljer att bygga nytt till betydligt högre kostnader. Den totala bostadskostnaden blir trots den högre anskaffningskostnaden lägre i nybyggnadsalternativet eftersom de statliga lån som då utgår har en kraftig räntesubvention. För /84 räknar bostadsministern att denna räntesubvention totalt kommer att kosta staten . För egnahemsbyggandet är summan 3,6 miljarder. Det är alltså betydande belopp som statskassan skjuter till för att göra kapitalkostnaderna för bostadsbyggandet rimliga. De statliga lånen med subventionerade räntor kommer de egnahemsägare till del som antingen bygger nytt eller gör en genomgripande reparation av sitt hus. Enligt min mening borde bestämmelserna ändras så att det bör vara möjligt även för den som köper ett äldre hus att erhålla statliga lån. Dessutom borde de krav som ställs på en ombyggnad ändras så att statliga lån även kunde ges till mindre genomgripande upprustning av egnahem. Som det nu är lockas man att göra betydligt större ingrepp i fastigheten än som egentligen var nödvändigt på grund av kraven för att få statliga lån är sådana som de är. Som jag nämnde inledningsvis väljer många att över huvud taget inte befatta sig med ett äldre hus utan bygger nytt i stället. Vårt nuvarande system innebär alltså att man binder mer pengar i boendet än vad som egentligen varit nödvändigt. Jag anser att det är angeläget att finna ett system som skapar större rättvisa mellan dem som bygger nytt och dem som väljer att satsa på ett äldre hus och sedan förbättra det. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen lägger fram förslag om ändrade regler för statliga lån till egnahem i enlighet med de synpunkter som framförts i motionen.
mot · G602351 · 1983-01-17 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:350 föreslås 1. att hos regeringen begär förslag till ett övertagande i samhällelig ägo av viktigare delar av svensk krigsmaterielindustri, 2. att hos regeringen begär en plan för en successiv övergång från militär till civil produktion inom den inhemska krigsmaterielindustrin. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G602353 · 1983-01-17 00:00:00 — m. fl. Sociala förmåner för deltidsarbetande Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:352 föreslås att uttalar som sin mening att sociala förmåner skall utgå oavsett arbetstidens längd och att härmed hos regeringen begär förslag om ändring i tillämpliga lagar. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G602354 · 1983-01-17 00:00:00 — m. fl. Skyldighet att erbjuda deltidsarbetande förlängd arbetstid Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:352 föreslås att hos regeringen begär förslag om ändring i lagen om anställningsskydd så att arbetsköpare skall vara skyldig att före nyanställningar erbjuda redan anställd med deltidsarbete förlängd arbetstid. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) minab/gotab 1983 73367
mot · G602356 · 1983-01-14 00:00:00 — Motion 1982/83:356 m. fl. Slopande av skatt på etanol producerad på inhemska råvaror Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:355 hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att etanol producerad skattefri. () () () () () () på inhemska råvaror bör vara helt . () () () () ()
mot · G602357 · 1983-01-14 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:355 hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att utnyttjande av tillgänglig skogsenergi prioriteras före kol och att uppbyggnaden av distributionssystem och förädlingsanläggningar för skogsenergi skall främjas. ^c) . () () () () () () () () ()
mot · G602359 · 1983-01-13 00:00:00 — revisorers förslag i anslutning till granskning av domänverket (förs. 1982/83:12) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:358 föreslå att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om revisorernas rätt att granska statsförvaltning som bedrivs i form av stiftelser och aktiebolag. minab/gotab 1983 73368
mot · G602361 · 1983-01-17 00:00:00 — Motion 1982/83:361 m. fl. Upphävande av lagen om hyreshusavgift Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:360 hemställs att upphäver lagen om hyreshusavgift (1982:1194). H. () () () () () () () () () () L. () PER ()
mot · G602362 · 1983-01-17 00:00:00 — m. fl. Ägarlägenheter, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:360 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att ett system med äganderättsupplåtelse av lägenhet i flerbostadshus skall införas, 2. att hos regeringen anhåller om förslag till ändring av 5 § i Lag om bostadsdomstol (1974:1082) och 2 § i Lag om arrendenämnder och hyresnämnder (1973:183) så att nämnda insatser ges en sammansättning utan intresseledamöter. H. () () () () () () () () () () L. () PER () minab/gotab 1983 73372
mot · G602363 · 1983-01-17 00:00:00 — 1982/83 363-371 och av skatten på tobak (prop. 1982/83:82) I proposition 1982/83:82 föreslås att skatten höjs på tobaksvaror . För cigarrer och cigariller föreslås ingen skattehöjning. Behovet av inkomstförstärkningar till statskassan är mycket stort. En höjning av skatten på cigarrer och cigariller skulle inte tillföra så stora pengar, men ändå förhoppningsvis kunna skapa utrymme för något angeläget ändamål, t. ex. möjliggöra resurser för ett konstnärligt utvecklingsbidrag till den nystartade Folkteatern i . Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en höjning av skatten på cigarrer och cigariller. () ()
mot · G602364 · 1983-01-17 00:00:00 — Myndigheters försäljning av datasammanställda personregister Skydd för politiska flyktingar säljer register över olika invandrargrupper för kommersiella intressen. Länsstyrelsernas befolkningsregister används t. ex. för att ta fram namn och adress på alla polacker i . Detta kan inte vara tillfredsställande ur integritetssynpunkt. har blivit en tillflyktsort för politiska flyktingar och det är inte svårt att föreställa sig att de kan känna sig hotade om det går att ta fram och sälja systematiska listor på var de alla befinner sig. Såväl myndigheternas som andra personregister regleras i datalagen. Varje register måste ha ett bestämt ändamål. används registren till ändamål som de inte kommit till för. På förslag i proposition 1975/76:160 om nya grundlagsbestämmelser angående allmänna handlingars offentlighet beslöt om ändring i tryckfrihetsförordningens 2 §. Regeringen har aviserat men ännu inte övervägt reglering av aktiv informationsförmedling. Det verkar nu som om myndigheterna börjat lämna sådan utan stöd av någon lag, i och med att man anser det vara fritt fram för att mot betalning ta fram vilka uppgifter som helst och göra vilka utdrag och sammanställningar som helst ur registren. Det vore rimligt att bara de sammanställningar som myndigheterna använder i sin utövning skulle falla under offentlighetsprincipen och att andra körningar i personregistren får prövas av datainspektionen enligt datalagen. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar hos regeringen begära utredning om myndigheternas försäljning av sammanställningar ur personregistren i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · G602365 · 1983-01-18 00:00:00 — m. fl. Med stöd av vad vi anfört i motion 1982/83:384 av m. fl. 1. att hos regeringen begär utredning och förslag om reformerad familjebeskattning i enlighet med vad i motionen anförts, 2. att hos regeringen begär skyndsam översyn av existensminimireglerna i syfte att undvika att hemarbetande småbarnsföräldrar, förvärvsarbetande föräldrar med barntillsynskostnader eller familjer med eget hem missgynnas. H. () L. () i () () 1* 1982183.
mot · G602366 · 1983-01-18 00:00:00 — Begränsning av den särskilda varuskatten på choklad- och konfektyrvaror Särskild varuskatt utgår på choklad- och konfektyrvaror samt vissa biscuits och waters. per kg av varans nettovikt. uppbar sammanlagt 414,4 milj. kr. i särskild varuskatt på choklad- och konfektyrvaror samt utjämningsavgift. Någon möjlighet att särskilja de belopp som betalas av små resp. stora tillverkare finns inte. Enligt uppgift från torde det dock röra sig om i sammanhanget obetydliga belopp som kommer från konditorier. Troligen är skatten som levereras från dessa mindre än sammanlagt . Vid en närmare granskning är det ganska troligt att dessa småbelopp från konditorier inte täcker de administrativa kostnaderna för handläggningen av dessa skatteärenden. Det kan nämnas att punktskatteutredningen i sitt betänkande Punktskatter och prisregleringsavgifter (SOU 1981:83-84) föreslagit vissa ändringar vad gäller den särskilda varuskatten på choklad- och konfektyrvaror. Ett av dessa förslag innebär att redovisningsplikten för skatten skall inträda först när omsättningen överstiger . Genom detta förslag skulle alla små tillverkare av choklad- och konfektyrvaror i praktiken bli befriade från denna skatt. Jag tycker detta är ett välgrundat och klokt förslag och vill med hänvisning till det anförda föreslå att hos regeringen hemställer att redovisningsplikt för särskild varuskatt på choklad- och konfektyrvaror m. m. skall inträda först när omsättningen överstiger .
mot · G602367 · 1983-01-18 00:00:00 — Motion 1982/83:367 Användningen av investeringsfond och investeringsreserv Enligt gällande bestämmelser får svenska aktiebolag, ekonomiska föreningar och sparbanker använda medel avsatta till investeringsfond för investeringar i byggnader och maskiner (SFS 1979:609). För många företag är emellertid investeringar i marknadsföring det mest angelägna i syfte att öka försäljningen. Detta gäller exempelvis företag av servicekaraktär, såsom konsultföretag och liknande. För enskild rörelse och handelsbolag ägt av i bosatta fysiska personer gäller att allmän investeringsreserv får användas till investeringar i byggnader, jord och maskiner (SFS 1979:610). För dessa i regel små företag gäller i ännu högre grad att långt viktigare vore möjlighet att använda investeringsreserv för investeringar i åtgärder som främjar marknadsföringen. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till ändring i lagen om allmän investeringsfond samt i lagen om allmän investeringsreserv så att investering i marknadsföring också medges.
mot · G602369 · 1983-01-17 00:00:00 — och i Förlustavdrag i handelsbolag och kommanditbolag Associationsformerna handelsbolag och kommanditbolag har av allt att döma fått en ökad attraktionskraft . En ökning av antalet restförda bolag av denna typ synes också ha skett. Detta gäller inte minst den kategori av kommanditbolag som har aktiebolag som komplementär. Denna utveckling torde i inte obetydlig grad sammanhänga med möjligheterna att byta ut intäkter mot konstruerade förluster i andra bolag. uppkommer avsevärda underskott i bolagens verksamhet. Bolagsmannen kan, om han själv inte sätts i konkurs, dra av underskottsbeloppet som förlustavdrag i sin deklaration. Ett sådant förlustavdrag är möjligt även om bolagsmannen inte alls betalar något av bolagets skulder till dess borgenärer, bl. a. staten. En kommanditdelägare, som kanske ansvarar bara för något tusental kronor, och ibland t. o. m. mindre, kan i bolagsavtalet ha gjort överenskommelsen att han skall stå för t. ex. av bolagets skulder. Detta innebär att han, trots sitt mycket begränsade ansvar, får dra av av bolagsunderskottet. Ett autentiskt exempel kan illustrera rådande missförhållanden: Moderbolaget - ett aktiebolag. - ett aktiebolag med ett aktiekapital . Bolaget gör år 1 en förlust på . Ett civilrättsligt avtal upprättas mellan komplementär A. och kommanditdelägare B. B. medges härigenom ett avdrag på . medan komplementären nöjer sig med . År 2 har förlusten ökat till . får kommanditdelägare B. ta på sig av förlusten trots att han satsat endast . medan komplementärens (aktiebolagets) avdrag begränsar sig till . Det kan starkt ifrågasättas om konstruktionen komplementär/aktiebolag över huvud taget skall vara tillåten. Under alla förhållanden är det orimligt att man får göra förlustavdrag utöver de skulder man i verkligheten betalat. Mot denna bakgrund är det angeläget att beskattningsreglerna ändras så att underskotts- och förlustavdrag i handels- och kommanditbolag kan ske endast om och i den mån bolagsmannen kan styrka, att han verkligen betalat skulder till bolagsborgenärerna. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär en ändring av beskattningsreglerna för handels- och kommanditbolag i enlighet med vad som anförts i motionen. () HANS ()
mot · G602370 · 1983-01-18 00:00:00 — m. fl. Omsättningsskatt på handel med aktier Aktiekurserna på har stigit utomordentligt kraftigt. steg börsindex enligt tidskriften beräkningar med . Detta var den i särklass största ökningen på någon av världens aktiebörser. fortsatte uppgången och var detta år . Detta var också den högsta värdetillväxten på världens aktiebörser. har omsättningen på ökat starkt. i Stockholmsbörsens historia har aktier köpts och sålts i sådana mängder och till så höga kurser som 1982 (Veckans affärer). Sammanlagt uppgick omsättningen till 29 054 milj. kr. jämfört med 18 580 milj. kr. 1981 - en ökning . Även detta innebar rekord. Dessa rekordsiffror för aktiehandeln på noteras som arbetslösheten starkt ökat i och allt flera människor tvingas söka socialbidrag för att klara sin försörjning. Enligt vår mening bör en särskild omsättningsskatt uttas på handeln med aktier. En sådan skatt är motiverad både av fördelningspolitiska skäl och av behovet att skaffa ytterligare inkomster till statskassan. Den bör förslagsvis uttas med av försäljningspriset. Detta skulle också kunna motverka den tilltagande spekulationen på fondbörsen. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar att hos regeringen hemställa om förslag till lag om omsättningsskatt på aktier i enlighet med vad som anförs i motionen lagen skall träda i kraft . (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) HANS (vpk) i
mot · G602374 · 1983-01-18 00:00:00 — Enligt tolktaxa fastställd av äger endast den som av kommerskollegium godkänts som rättstolk rätt till ersättning enligt den högsta ersättningsnivån, arvodesnivå III. Ersättningen till de av handels- och sjöfartsnämnden i antagna translatorerna utgår enligt arvodesnivå I. motionerade om att skulle uttala sig för en översyn av ersättningen till vissa tolkar (motion 1979/80:1603). Föreningen translatorer i hade på goda grunder hävdat att de nya bestämmelserna borde ha försetts med övergångsbestämmelser som möjliggjort för auktoriserade translatorer som haft lång tids förslagsvis - tolkningsverksamhet vid domstol att få ersättning enligt högsta arvodesnivån. Det rör sig här om många ytterst kvalificerade tolkar med lång yrkesverksamhet och gedigna kunskaper inom det område där de använts som tolkar. Föreningen uppfattade och uppfattar bestämmelserna som byråkratiska och diskriminerande för de enskilda translatorerna. Av principiella skäl har många av translatorerna inte velat underställa sig prövning av kommerskollegium. har gått sedan bestämmelserna trädde i kraft, och erfarenheten visar att de från början anförda invändningarna bekräftats, varför det synes motiverat att ånyo tar ställning till frågan om översyn av gällande tolktaxa. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en översyn av ersättningen till vissa tolkar i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · G602377 · 1983-01-18 00:00:00 — 1982/83 377-383 Motion 1982/83:377 Förfarandet vid registrering av företag Den företagare som startar nytt företag får vid registreringsanmälan nästan omgående ett organisationsnummer för företaget. Därefter tar det , ofta mer än företagets namn godkänns av patentverkets namnbyrå. Dessutom dröjer det innan skattemyndigheterna hinner utfärda registreringsbevis enligt 19 § lagen om mervärdeskatt. Den långsamma hanteringen från myndigheternas sida innebär att företagaren inte kan bedriva verksamhet utan betydande svårigheter. Exempelvis kan inte företaget erhålla lån, ta ut företagsinteckningar, erhålla postgirokonto och andra självklara funktioner som krävs för att man skall kunna bedriva sysselsättning i normal omfattning. Detta skapar inte bara problem för företagaren utan även för samhället då man har svårt att kontrollera hur ett företag sköter sina samhälleliga förpliktelser. Även de kunder som erhåller tjänster från nystartade företag kan komma i kläm till följd av att företagsregistreringen inte genomförs snabbt nog. Exempelvis råder stor oklarhet över när den som beställer arbete eller tjänst från nystartat företag är skyldig att själv inleverera arbetsgivaravgift och skatt till samhället eller när denna skyldighet faller på nyföretagaren. Småföretag saknar möjlighet att bevisa att de är seriösa då samhället inte utfärdar handlingar och företagarbevis som visar att företagären fullgjort sina skyldigheter mot samhället. När företagaren sent omsider erhåller sina nödvändiga registreringsbevis är de av sådant format att de svårligen kan medföras och visas kunderna. Dessa för företagaren så nödvändiga handlingar borde utföras som ett företagets identitetskort jämförbart med exempelvis körkort vilket lätt kan medföras och vid behov uppvisas för kunder och andra inrättningar med vilka företagaren handlar, varvid behöriga firmatecknare framgår med såväl namn som foto. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen hemställer om förslag som påskyndar registrering av företag och att företagarbevis utfärdas i enlighet med motionens förslag.
mot · G602378 · 1983-01-18 00:00:00 — 6,7 miljarder taxeras u-hjälpen till under kommande budgetår. Hur många miljarder av dessa behöver man ta för att ge arbetslösa ungdomar meningsfull sysselsättning? Är det rimligt att går utomlands och lånar till u-hjälpen och sedan betalar dyra räntor för de lånade pengarna medan hundratusentals arbetsföra människor här i landet går utan jobb, därför att man inte kan placera dem i något produktivt arbete för att minska landets skuldbörda? har överkapacitet i en mängd branscher som kan producera varor som så väl behöver men saknar möjlighet att köpa. Varför inte ta vara på överskottsproduktionen och placera den i länder som lider brist på det nödvändigaste? Exempelvis cement är i många länder en bristvara därför att man inte har råd att köpa den - bristen på cement bidrar till att inte kan bygga upp egen industri som i sin tur kan köpa de maskiner och andra produkter önskar exportera. står cementarbetarna i inför hotet att bli arbetslösa då cementen inte går att sälja i den takt som den svenska cementproduktionens kapacitet medger. Varför inte låta människorna fortsätta att producera cement och skänka den i form av u-hjälp? Om mottagarländerna saknar hamnar och egen transportapparat, så bygg hamnar och köp upp lastbilar och skänkt bort det - naturligtvis under betryggande former att allting kommer till rimlig nytta i mottagarländerna. På detta sätt kan i-länderna hjälpa de sämst lottade länderna att bygga upp välståndet och bli köpstarka nog att börja importera varor som tillverkas i . Genom att u-hjälpen knyts till den svenska sysselsättningspolitiken får man möjlighet att i tider med låg sysselsättning inom landet öka biståndet med varor och tjänster som man med god sysselsättning kan ge u-landsbistånd i form av ekonomiskt stöd. I tider med ekonomisk åtstramning som nu befinner sig i skall man vara uppmärksam på att pengarna strömmar till andra länders ekonomier. Det ankommer då på dessa att ta ett större ansvar för det internationella u-landsbiståndet med ekonomiskt stöd som måste söka bibehålla nivån på u-landsbiståndet med att ge bort välståndshöjande varor och tjänster, att i ett ekonomiskt läge som nu befinner sig i där vi fortsätter att låna som vi lägger ned fabriker och arbetsplatser samt ställer unga och gamla inför en oviss framtid i arbetslöshet som kostar landets skattebetalare ytterligare miljarder att klara, vittnar i grunden om att u-landsbiståndet inte har förändrats i takt med den verklighet som omger Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger till känna att u-landsbiståndet skall prioritera varor och tjänster vilka ger arbetstillfällen inom och att dessa varor ges till de sämst lottade länderna. 1* 1982183.
mot · G602380 · 1983-01-18 00:00:00 — m. fl. Med stöd av vad vi anfört i motion 1982/83:384 av m. fl. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om angelägenheten av att upprätthålla värdet av garantibeloppet inom föräldraförsäkringen. H. () () () ()
mot · G602381 · 1983-01-18 00:00:00 — tredje vice talmannen av sjukpenningen till hemmafruar Sjukpenningen för hemmafruar och andra som icke har sjukpenninggrundande inkomst som överstiger . är f. n. Denna sjukpenning - som av de flesta upplevs som mycket låg - har varit oförändrad . Före detta datum var motsvarande sjukpenning . Min uppfattning är att när sjukpenningen varit oförändrad så är en höjning motiverad. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening uttalar att en översyn företas när det gäller sjukpenningens storlek för dem som icke har sjukpenninggrundande inkomst som överstiger .
mot · G602382 · 1983-01-17 00:00:00 — Viss ersättning till anhöriga sorn deltar i handikappades rehabilitering När en människa drabbas av ett handikapp påverkas hela omgivningen. Familjemedlemmar, arbetskamrater, vänner, släkt m. fl. reagerar på olika sätt, vill hjälpa eller tar avstånd och vet inte hur eller vad de kan göra. Inadekvata reaktioner eller överbeskydd beror ofta på dålig information om vad ett handikapp innebär. Det är därför logiskt att den handikappade personen och dennes anhöriga får möjlighet att ta del av samma information. Det är också angeläget att de anhöriga deltar direkt i den handikappades rehabilitering och i de kurser för anhöriga som anordnas parallellt. Anhöriga måste få kunskaper om bl. a. hur en människa som blir handikappad reagerar och om vad olika skador/sjukdomar innebär. Handikappades rättigheter och möjligheter vad gäller social service, arbetsmarknad m. m. är också viktiga frågor att diskutera. De anhöriga måste också få möjlighet att delta i olika praktiska övningar, bl. a. ADL-träning. Ekonomiska omständigheter får inte vara avgörande för om anhöriga skall kunna delta i det viktiga rehabiliteringsarbetet. finns ingen ersättningsform till anhöriga. För att de på ett aktivt sätt skall kunna delta i rehabiliteringen krävs att ersättning för förlorad arbetsinkomst utgår. Mot bakgrund av det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär utredning om ersättning för förlorad arbetsinkomst till anhöriga som deltar i rehabilitering i enlighet med vad som sägs i motionen.