mot · G6021785 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Den teknologiska utvecklingen och de åtföljande förändringarna i människornas livsmiljö sker i en ständigt accelererande takt. Samhället blir alltmer komplicerat och de nya problem som uppstår upptäcks ofta alltför sent. Vi har svårt att se skogen för alla träd, vilket försvårar den politiska debatten. Små länder med öppna ekonomier som och de övriga nordiska länderna är i stor utsträckning hänvisade till en roll som släpvagnar i det tåg som styrs av västvärldens dominerande ekonomier. För att kunna bibehålla och öka vår materiella välfärd är vi beroende av att ständigt ligga i täten när det gäller teknologiutveckling och strukturrationaliseringar. Om vi inte är tillräckligt effektiva och skickliga utan halkar efter i den internationella konkurrensen leder det inte till en oförändrad standardnivå utan till en snabbt sjunkande materiell välfärd. Den djupa integrationen med världsekonomin begränsar inte bara vår handlingsfrihet när det gäller att föra en självständig ekonomisk politik utan påverkar också våra möjligheter att själva styra samhällsutvecklingen över huvud taget. Om människornas önskemål om samhällsutvecklingen överensstämmer med västekonomi-lokomotivets färdriktning är allt gott och väl. Mycket talar emellertid för att så inte är fallet. Allt fler är tveksamma till om vi kan fortsätta som . Den ökande sociala ohälsan och framväxten av s. k. alternativrörelser i de nordiska länderna är två uttryck för reaktioner mot den nuvarande samhällsutvecklingen. Många upplever fundamentala brister i livskvaliteten i det samhälle som växer fram enligt släpvagnsfilosofin. Det står klart att många av problemen inte kan lösas enbart med de resurser som en ny våg av ekonomisk tillväxt skulle kunna skapa. Tvärtom innebär tillväxtkraven många nya problem, bl. a. i form av ett ökat tryck på miljön och de ekologiska systemen. Många frågar sig om detta är det bästa och riktigaste sättet att förvalta det arv vi fått. Hur kommer den värld att se ut som vi lämnar i arv till våra barn? Finns det något alternativ till släpvagnsrollen? Problemet är att vi vet mycket litet om konsekvenserna av de systemförändringar som skulle kunna växla in oss på alternativa stickspår. Vi saknar helt enkelt kunskap om realistiska alternativ till den nuvarande ekonomiskt spårbundna samhällsutvecklingen. Därför behöver vi en seriös och omfattande tvärvetenskaplig forskning och studieverksamhet för att skapa underlag för en politisk debatt om olika möjliga framtidsscenarier. Varje nordiskt land är sannolikt för litet för att ensamt kunna öka sin handlingsfrihet i förhållande till världsekonomin. Därför bör studier om alternativa utvecklingsmöjligheter av framtidssamhället bedrivas utifrån samnordiskt perspektiv. De nordiska ländernas historia, kulturtradition, omfattande handelsutbyte och likartade politiska debatter talar också för att en samnordisk framtidsstudieverksamhet skulle bli mer fruktbar än isolerade nationella studier. De nordiska länderna upplever också i hög grad gemensamma problem, t. ex. när det gäller psykisk och social ohälsa, missbruksproblem, arbetslöshet, urbaniseringsproblem och miljöförstöring. Det vi avser med framtidsstudiernas inriktning på ökad nordisk handlingsfrihet och undersökningar av alternativa framtidsscenarier har ingenting att göra med traditionell protektionism eller isoleringspolitik. Tvärtom vill vi att studierna skall innefatta ett fortsatt aktivt internationellt samarbete - inte minst med avseende på tredje världens behov och målsättningarna om en ny ekonomisk världsordning. Kanske kan de nordiska länderna gemensamt finna ekonomiska samarbetsformer med - enskilda eller i grupper som ger större utvecklingseffekter än dagens biståndspolitik. Vi vet att ett bibehållande av den nuvarande orättvisa världsordningen kommer att leda till ökande spänningar och säkerhetspolitiska hot. Den snabbt växande befolkningen framför allt i u-ländema innebär att åtgärder brådskar om vi skall hinna i fatt med en mera rättvis världsordning. Det faktum att våra gemensamma råvarutillgångar på jorden är begränsade och att de exploateras i en allt snabbare takt är ytterligare ett skäl att bedriva intensiva framtidsstudier för att söka finna modeller för ett mer rättiärdigt internationellt ekonomiskt samarbete och för att öka handlingsberedskapen. För att möjliggöra en mer omfattande forsknings- och studieverksamhet med avseende på alternativa nordiska framtidsscenarier bör regeringen inom ramen för de medel som totalt anslås till forskningen anvisa tillräckliga resurser för att ett sådant nordiskt samarbete skall kunna inledas. I första hand bör det ske genom en inventering av redan genomförda och pågående framtidsstudieprojekt samt genom en inventering av samarbetsmöjligheter mellan existerande forskningsorgan inom detta verksamhetsområde i . Det arbete som har utförts av utredningen om ökat nordiskt forskningssamarbete (1981:1) utgör härvid en god grund. En övergripande plan för nordiska framtidsstudier om alternativa framtidsscenarier bör därefter upprättas förslagsvis genom medverkan av det nordiska , och . Därefter kan olika projektgrupper tillsättas med representanter för de olika nordiska länderna för att genomföra olika delstudier inom ramen för den övergripande planen. Den framtida institutionella ramen för verksamheten får övervägas i takt med att samarbetet utvecklas. Studierna om alternativa framtidsscenarier bör ges en högprioriterad ställning inom det nordiska forskningssamarbetet. Det är vidare viktigt att synpunkter från folkrörelserna och från den s. k. alternativrörelsen tas till vara vid utformningen av den övergripande planen och i arbetet med olika delstudier. Föreningarna Ungdomsrepresentantskap arbetar f. n. med ett förslag om ett gemensamt nordiskt framtidsstudieprojekt kallat i . Detta projekt kan betraktas som ett fristående komplement till den ovan föreslagna verksamheten inom ramen för den övergripande planen för studier av framtidsscenarier. Organisationen i Våra Händer har tillsammans med en rad andra organisationer i de nordiska länderna tagit initiativ till ett framtidsstudieprojekt för att utreda förutsättningarna till en gemensam nordisk frigörelse från det internationella ekonomiska beroendet. Även denna utredning kan ge värdefulla bidrag som komplement till den ovan föreslagna verksamheten. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts om studier och forskning kring alternativa framtidsscenarier för . () ()