ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G6021796 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1796 Per m. fl. Anslaget till beredskapslagring och industriella åtgärder Oljekonsumtionen i vårt land har sjunkit markant . Minskningen var så stor som . Även har konsumtionen av framför allt eldningsoljor fortsatt att minska. Detta förhållande bör självfallet påverka bedömningen av oljelagringsbehovet för beredskapsändamål. Utöver den minskande konsumtionen talar även det statsfinansiella läget för en begränsning av oljeinköpen vad gäller beredskapslagring. Det oljelagringsprogram som fastställdes av omfattar råolja. oljelagringskommitté hade emellertid föreslagit en revidering . En ny översyn av oljelagringsprogrammet pågår f. n. Denna kommitté (kontrollstation) som fått regeringens direktiv 1982:54 och 1982:99 skall ha slutfört sin översyn före utgången av 1983. Mycket talar för att översynen leder till förslag om en revidering av det nu gällande oljelagringsprogrammet. Såväl minskat lagringsmål som en dämpad lagringstakt kan komma att föreslås. Enbart förekomsten av denna kontrollstation bör emellertid leda till en avvaktande hållning vad gäller beslut om oljeinköp under det kommande budgetåret för beredskapsändamål. I proposition 1982/83:100 bilaga 14 anför industriministern den sjunkande oljekonsumtionen samt det statsfinansiella läget som skäl för en neddragning av den tidigare planerade lagringen under /84. Regeringen har, framhålls det, genom tilläggsdirektiv till här nämnda utredning (kontrollstation) beträffande oljelagringsprogrammet begärt uppgifter om i hur hög grad den sjunkande oljekonsumtionen i samhället motiverar en neddragning av oljelagringsprogrammet. Regeringen föreslår att råolja inköps under budgetåret. Det innebär en minskning med i förhållande till löpande oljelagringsprogram. Mot bakgrund av här redovisade förhållanden synes oss även den föreslagna kvantiteten () vara onödigt stor. Någon som helst faktisk bedömning av lämplig kvantitet har regeringen inte kunnat göra; det åvilar som nämnts oljelagringskommittén (kontrollstationen), vars rapport avvaktas. Industriministern bedömer att den föreslagna kvantiteten skall betinga ett totalt pris på 943 milj. kr. (i prisläget nov. 1982/83 1796-1797 inkl. lagringskostnad, vilket han föreslår i anslag under punkt H 2. per kubikmeter råolja (dollarkurs 7,30 och pris per bärrel). Det kan vara av intresse i sammanhanget att notera de nuvarande tendenserna till sjunkande världsmarknadspriser på råolja liksom förväntningarna om en sjunkande dollarkurs. Enligt vår uppfattning bör anslaget för inköp av råolja under kommande budgetår kunna begränsas till en lägre nivå. I avvaktan på kontrollstationens prövning av lagringsmålet föreslår vi därför att anslaget under punkt H 2 i proposition 1982/83:100 bilaga 14 minskas med 100 milj. kr. till 843 milj. kr. Med stöd av vad som anförts hemställs att beslutar att till Beredskapslagring och industriella åtgärder för /84 anvisa ett reservationsanslag av . (m) () () () ()
mot · G6021798 · 1983-01-25 00:00:00 — 1982/83 1798-1810 m. fl. I den socialdemokratiska motionen 1981/82:2281 anfördes att de totala kostnaderna för försvaret måste minska som civilförsvar och ekonomiskt försvar skall tilldelas en större andel av de totala försvarskostnaderna. Försvarspropositionen 1981/82:102 innebar att skulle säga ja till ett nytt flygplansprojekt, JAS, vilket skulle få effekter för kostnaderna långt in på nästa sekel, trots att försvarsbeslutet i övrigt endast handlade om den kommande femårsperioden. Den socialdemokratiska riksdagsgruppen yrkade avslag på propositionen med motivering att vi behöver ytterligare tid för överväganden och bättre beslutsunderlag i kostnadsfrågan för att kunna fatta beslut. I den socialdemokratiska gruppmotionen om säkerhets- och försvarspolitiken 1981/82:2276 yrkades bifall till den dåvarande regeringens hemställan om att medge utvecklingsarbete för flygvapenförband men under vissa givna villkor, bl. a. avsåg detta . I årets budget finns också dessa anslagsposter med, men utan dessa reservationer. Vi finner det olyckligt att binda oss för dessa forskningsanslag, eftersom vi ännu inte fått något nytt underlagsmaterial som förändrat vår tidigare inställning i JAS-frågan. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att beslutar avslå proposition 1982/83:100 i vad avser forsknings- och utvecklingsarbetet av flygplanssystemet JAS, i avvaktan på den utvärdering av JAS som pågår. () () () () () () () () () MAJ () 1 1982/83.
mot · G6021799 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1799 Rätt till sjukpenning vid vård utomlands Reumatism är en av våra stora folksjukdomar. Den omfattar många sjukdomstillstånd som på olika sätt drabbar leder, senor, muskler och skelett. Som de flesta folksjukdomar är den också i varierande grad plågsam för patienten, men var och en som haft värk bör i någon mån kunna föreställa sig att en reumatiker med ständig värk, även om den ibland känns mer, ibland mindre, verkligen behöver de behandlingsformer som står till buds. Det är också allmänt erkänt att ett hårt klimat som det svenska påverkar reumatism negativt, medan många reumatiker får lindring i sina smärtor om de kan vistas i varma trakter . En sådan vistelse innebär i allmänhet en rehabilitering som medför minskad sjukskrivning. Alla reumatiker är inte och behöver inte vara sjukskrivna; många flertalet- är arbetsföra trots sin kroniska sjukdom. Men den kräver vård. En enkel vårdform för många är som nämnts s. k. klimatvård, dvs. en tids vistelse i en varm trakt och det är många, många reumatiker som för egna medel tar sig söderut och därigenom får nödvändig återhämtning. En sådan vistelse kan på sitt sätt jämföras med en tids vistelse på specialsjukhus. Om en patient är intagen på något av våra reumatikersjukhus torde inte tveka att godkänna en läkares sjukintyg. Däremot är det inte lika självklart att accepterar att en patient behöver och får den bästa vården i ett annat klimat trots att sjukdomen och vårdbehovet styrks med läkarintyg. Detta förhållande är otillfredsställande och bör ändras. Den som kan få rätt vård blir ju nämligen därefter lättare arbetsför. Med stöd av det anförda hemställer jag att uttalar att s. k. klimatvård vid utrikes resa för reumatiker skall kunna medföra att patienten vården pågår tillerkänns sjukpenning.
mot · G6021800 · 1983-01-20 00:00:00 — Motion 1982/83:1800 i m. fl. Av 2 kap. 5 § lagen om allmän försäkring framgår att har försäkrad åtnjutit läkarvård, tandvård eller sjukhusvård som avses i 2-4 §§, utgår ersättning enligt grunder som regeringen fastställer för utgifter i anledning av resor till och från läkaren, tandläkaren eller vårdinrättningen. Regeringen har i sjukreseförordningen fastställt efter vilka grunder ersättning skall utges för försäkrads resekostnader. Av 2 § i sjukreseförordningen framgår att ersättning utgår för resekostnad i samband med sjukvård som är ersättningsberättigad enligt lagen om allmän försäkring och rådgivning enligt lagen (1974:525) om ersättning för viss födelsekontrollerande verksamhet m. m. Avil § i sjukreseförordningen framgår bl. a. att resekostnad beräknas vid resa med egen bil, som ej går i allmän trafik och ej heller tillhandahålls genom sådan yrkesmässig uthyrning av bilar utan förare som gäller för som understiger , till för kilometer. Av 12 § framgår att om ersättning skall beräknas för flera personer som rest med samma bil skall belopp som sägs i 11 § punkt 2 anses innefatta resekostnaden för samtliga. Dock beräknas en ökad resekostnad med för kilometer för varje person utöver en. Om en person får per km för transport till sjukhus innebär det att man i dagens läge inte får ersättning ens för de direkta utgifter man har för bilen. Detta förhållande diskriminerar de människor som bor i glesbygden jämfört med dem som har närmare till läkare. Om personen i stället väljer att ta taxi kan hela kostnaden bli täckt. Det senare torde i de flesta fallen för bli dyrare. Det vore rimligare att man ändrar ersättningsreglerna så att man betalar en bättre ersättning för resa med egen bil. Med stöd av vad som anförts hemställs att i skrivelse till regeringen begär att regeringen ser över ersättningsreglerna i sjukreseförordningen. () () 1* 1982/83.
mot · G6021801 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1801 m. fl. Kollektiv ansökan om tim- och dagstudiestöd m. m. F. n. gäller för ansökan om timstudiestöd och dagstudiestöd samt internatbidrag att kollektiv ansökan endast kan göras av fackförbund. Vi vill framhålla att rätt till kollektiv ansökan även bör gälla för handikapporganisationer. Många handikappade måste avstå från att medverka i politiskt, fackligt och ideellt föreningsarbete på grund av lokalernas och studiematerialens dåliga anpassning till olika handikapp. Det betyder att handikappade har mindre möjligheter än andra att genom intresseorganisationer påverka samhället. De står ofta utanför folkbildningsarbetet. Den allmänna förenings- och folkbildningsverksamheten är otillräckligt anpassad till de handikappade. Många praktiska svårigheter - och hinder - möter handikappade i studierna. Inom handikapporganisationerna finns den största erfarenheten om handikappades situation, problem och behov. Handikappade, som är osäkra inför kontakten med andra och ovana vid studier, söker sig i första hand till studier inom handikappföreningarna. Där får de en ökad säkerhet och självkänsla och kan gå vidare till studier i andra grupper. I väsentlig omfattning avser studierna inom handikapprörelsen samhällskunskap i vid mening. Det gäller t. ex. arbetsmarknadsfrågor, socialpolitik, samhällsplanering, kulturfrågor, kommunalkunskap. Handikapporganisationernas medlemmar måste vara väl insatta i sådana frågor för att på ett bra sätt kunna företräda sina grupper och bevaka deras intressen, bl. a. i handikappråden. Samhällsstudier behövs också för att de handikappade skall få veta sina rättigheter och skyldigheter och hur de skall göra för att få den service som finns. Handikapporganisationerna bedriver därför en egen utbildningsverksamhet som är anpassad till det handikapp som organisationen företräder, för att på så sätt komplettera den utbildningsverksamhet som bedrivs av studieförbund och intresseföreningar. Vi anser att för handikapporganisationernas utbildningsverksamhet skall samma regler gälla som för den fackliga utbildningsverksamheten. Handikapporganisationerna bör därför ha rätt till kollektiv ansökan gällande timoch dagstudiestöd samt internatbidrag. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att rätt till kollektivansökan gällande tim- och dagstudiestöd samt internatbidrag även skall gälla för handikapporganisationer. () ()
mot · G6021802 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1802 m. fl. Väntetiden för utredning av bullerskada Utredning för att fastställa bullerskador vid enligt yrkesskadeförsäkringslagen kan ta upp till eller mera. Detta är en situation som för de hörselskadade innebär betydande svårigheter. De långa utredningstiderna innan ersättning fastställs är bl. a. orsakade av att en omfattande handläggning sker på och , att medicinsk bedömning görs av verkets audiologiska konsulter för att möjliggöra den slutliga livräntebedömningen, att vissa kompletterande utredningar, läkarbesök, mätningar m. m. krävs. (Väntetiderna kan vara långa till bl. a. audiologiska avdelningar.) En väntetid och mer kan inte accepteras som nödvändig för att fastställa en bullerskada. De människor som har erhållit en skada på grund av dålig arbetsmiljö skall inte lida ekonomisk förlust orsakad av en alltför lång handläggning inom ett statligt verk. Vi anser att åtgärder vidtas för att förkorta utredningstiden vid . Även om vi uppskattar att en omfattande utredning görs kan vi inte acceptera att ett försäkringsärende skall ta så som ovan nämnts. Med hänvisning till vad ovan nämnts hemställs att hos regeringen begär förslag till åtgärder som förkortar väntetiden inför beslut om huruvida bullerskada föreligger. () () () () () ()
mot · G6021803 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1803 m. fl. Ekonomisk ersättning vid rehabiliteringskurs Vid landstingens hörcentraler ordineras ca 40 000 hörapparater. I finns audiologiska avdelningar och ett 60-tal hörcentraler med ordinationsrätt. Att anpassa sig till hörapparat innebär för många en stor ansträngning. Hörapparaten skapar genom sina akustiska egenskaper en ny ljudbild, som inte utan träning kan tydas. För taluppfattningen motiverade ljud förstärks i samma uppfattning som buller, varför anpassningen till hörapparat måste betraktas som en psykisk påfrestning. Denna anpassning tar betydande tid i anspråk. Det ankommer på den som ordinerar hjälpmedel att se till att den handikappade får instruktion i hjälpmedlets användning. Om möjligt bör även genom hembesök kontrolleras, att den handikappade använder sina hjälpmedel på rätt sätt. Vid behov bör ytterligare instruktion ges om användningen. Landstingen försöker tillgodose dessa krav genom att på olika sätt anordna kurser. Dessa består på sina håll av en till flera veckokurser med metodisk anpassning till hörapparaten vari också ingår övning i avläsning och hörselträning. avlämnade socialpolitiska samordningsutredningen ett delbetänkande Ekonomiskt stöd vid yrkesinriktad rehabilitering m. m.. Trots konstruktiva förslag i denna utredning står de hörselskadade vid rehabilitering fortfarande utan möjligheter till ekonomisk ersättning vid inkomstbortfall. De hörselhandikappade har behov av att samhället stödjer dem ekonomiskt under denna, även för samhället så nödvändiga rehabilitering, och med stöd av ovanstående finner vi det angeläget att de hörselskadade får ekonomisk ersättning från samhället under rehabiliteringskurs rekommenderad av specialist vid hörcentral eller audiologisk avdelning och att även anhöriga som av specialist vid hörcentral eller audiologisk avdelning rekommenderas att tillsammans med den hörselskadade bevista rehabiliteringskurs får ekonomisk ersättning från samhället. Detsamma gäller även föräldrar med hörselskadade barn. Med stöd av vad som ovan angivits hemställs att begär att regeringen utreder frågan om ekonomisk ersättning vid rehabiliteringsutbildning för hörselskadade. () () ()
mot · G6021804 · 1983-01-25 00:00:00 — Schablonersättning från sjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen I dagens ersättningssystem inryms en rik flora av ersättningsgrundande åtgärder såsom läkarvård, sjukvårdande behandling, sjukhusvård, preventivmedelsersättning, laboratorieundersökningar etc. Ett mycket omfattande registreringsarbete krävs hos huvudmännen eftersom försäkringskassorna, inom vart och ett av dessa områden, skall ges möjlighet att granska underlaget och därigenom försöka att exakt avgöra ersättningsbeloppens storlek. Det kan knappast vara rationellt, att ersättningar, som skall utges från ett offentligt organ till ett annat, beräknas efter ett så detalj reglerat och kostsamt system som f. n. Betydande administrativa lättnader skulle kunna uppnås, framför allt hos sjukvårdshuvudmännen, genom ett schablonsystem för ersättningen. Denna fråga har behandlats i proposition 1980/81:187 där det sägs, att avsikten är att utreda förutsättningarna att fr. o. m. 1984 i ökad omfattning föra samman och schablonisera ersättningarna från sjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen. Den arbetsgrupp som tillsattes för att utreda frågan har aviserat, att man inte kommer att kunna presentera något förslag till system. En av svårigheterna skulle vara att finna kriterier att gå efter som skulle ge en rättvis fördelning av medlen mellan de olika landstingen. Det kan i detta sammanhang påpekas, att diskussioner ofta uppkommer mellan försäkringskassor och landsting om ersättningsunderlagens tillförlitlighet samt om vad som är ersättningsberättigat och inte. Någon absolut rättvisa mellan de olika landstingen torde därför inte finnas heller . Med hänvisning till det i motionen anförda hemställs att hos regeringen begär att utredningsarbetet påskyndas med syfte att finna en modell för schablonersättning från sjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen.
mot · G6021807 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1807 Tredje vice talmannen och av patienter som genomgår behandling utomlands I vårt kalla klimat är personer med vissa kroniska sjukdomar ibland i akut behov av värme och sol. Det gäller kanske framför allt reumatiker, men också psoriatiker och allergiker. har det varit besvärligt för dem att bli sjukskrivna som de vistas utomlands, trots att de remitterats dit av läkare och trots att de får sjukvårdande behandling under vistelsen. Man har menat att det är svårt att begränsa en sjukperiod till just den tid, då personen i fråga reser utomlands. För de allra flesta har det problemet lösts, genom att och () träffat avtal om att de som åker via SUVAB automatiskt skall sjukskrivas under vistelsen utomlands. I flera län räcker emellertid inte anslagen för utlandsvård till för alla som behöver det. Många väljer då att på egen bekostnad resa till någon vårdinrättning utomlands. De betalar således både resan och uppehållet själva. I en del fall blir de sjukskrivna av läkare, medan de i andra fall också tvingas ta semester eller tjänstledigt. Det kan inte vara rimligt att det inte finns några fasta regler som gäller för alla patienter. Frågan måste lösas, exempelvis genom att låter utarbeta anvisningar till läkarna beträffande utlandsvården. Ett självklart villkor för att erhålla sjukpenning, bör vara att vistelsen äger rum vid en godkänd vårdinrättning. Med hänvisning till vad som anförts i motionen yrkar vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om sjukskrivning för patienter som genomgår sjukvårdande behandling utomlands.
mot · G6021808 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1808 När beslutet om upphävande av möjligheten att anmäla undantag från ATP avskaffades, gavs möjlighet för personer födda att själva avgöra om de i fortsättningen ville inträda i ATP-systemet. De som valde att göra detta tvångsplacerades emellertid i sjukförsäkringssystemet med 93 dagars karenstid. Samma förhållande i fråga om tvångsplacering i sjukförsäkringssystemet med 93 dagars karenstid gällde också för personer födda 1924,1925 och 1926. För dessa åldersgrupper har emellertid ändring vidtagits med anledning av motion föregående av m. fl. Eftersom gruppen egna företagare, födda , som valde att ansluta sig till ATP-systemet även får betala avgift till sjukförsäkringen anser jag det rimligt att även dessa personer får möjligheten att välja karenstid i sjukförsäkringen. Med stöd av ovanstående hemställer jag att hos regeringen begär att förslag skyndsamt läggs fram med regler om ändrad karenstid för egenföretagare i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · G6021809 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1809 I årets budgetproposition föreslås en höjning av timstudiestödet inom vuxenutbildningen (bil. 10, s. 619) . Detta har inverkan under anslagen G 6 Vuxenstudiestöd och G 6 Timersättning för grundutbildning för vuxna. Enligt min mening är det inte rimligt att en höjning av stödet till den nivå som föreslås kommer till stånd. Den motsvarar inte reallöneläget inom många branscher. I detta sammanhang föreslås också att 4 milj. kr. skall utgå till de fackliga organisationerna för planering av uppsökande verksamhet m. m. Med tanke på att det finns en betydande efterfrågan på denna studieform finner vi det inte nu motiverat att tillföra ytterligare medel i den utsträckning som föreslås enbart för planeringsåtgärder. Jag avvisar därför regeringens förslag på denna punkt. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att fastställer timstudiestödet till oförändrat , samt 2. att avvisar förslaget om medel till planering av uppsökande verksamhet.
mot · G602181 · 1983-01-10 00:00:00 — Motion 1982/83:181 Då den nya arbetsrätten infördes användes i väsentliga avsnitt i den nya lagstiftningen generalklausuler, som överlämnade åt blivande rättspraxis att uttolka innehållet i de centrala delarna av arbetsrätten. Utvecklingen av rättspraxis har präglats av den osäkerhet som därigenom tillskapades. Arbetsdomstolen har haft att pröva en lång rad fall där innebörden av arbetstagarbegreppet utgjort centralpunkt i arbetstvisten. Arbetsdomstolen har i den rättspraxis som sålunda utvecklats givit arbetstagarbegreppet ett innehåll, som inte kunde förutses av lagstiftaren, då den nya arbetsrätten tillskapades. Det är därför berättigat att nu hävda att centrala delar av den arbetsrätten givits ett innehåll som genom utveckling av rättspraxis inte avsågs då instiftade de olika lagarna inom arbetsrätten. Så har arbetsdomstolen förklarat att föräldrar till daghemsbarn under vissa omständigheter skall anses anställda av kommunen enligt kollektivavtal för kommunalarbetare. Arbetstagarbegreppet har stor betydelse även utanför arbetsrättens område. Under det gångna riksdagsåret har debatten i många olika sammanhang kommit att röra vid just detta begrepps rättsliga ställning inom andra rättsområden än arbetsrätten. Skyldigheten att utge arbetsgivaravgift är knuten till arbetstagarbegreppet. I en strävan att åstadkomma rättvisa konkurrensförhållanden mellan olika företag har statsmakten utsträckt skyldigheten att betala arbetsgivaravgifter för olika slag av småföretagare och hantverkare mycket långt. Arbetstagarbegreppet har, såvitt gäller skyldighet att utge arbetsgivaravgift, utsträckts långt förbi den språkliga innebörden av begreppet. Lagstiftningen om skyldighet att i deklaration ange utgifter för reparationer på schablontaxerade villafastigheter eller hyreslägenheter har aktualiserat nödvändigheten av att arbetstagarbegreppet preciseras. Med stöd av det nu anförda hemställer jag att hos regeringen anhåller om förslag om tillägg till eller ändring i lagstiftningen i syfte att inom olika rättsområden precisera arbetstagarbegreppet.
mot · G6021810 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83:1810 m. fl. Ändrat ansökningsförfarande för dagstudiestöd Dagstudiestöd i form av vuxenstudiestödets internatbidrag kan enligt nu gällande regler utgå till såväl arbetstagare som icke arbetstagare. De fackliga organisationerna har möjlighet att söka detta stöd kollektivt medan icke arbetstagare måste inge egen ansökan. Det är enligt vår mening angeläget att även andra organisationer än fackliga får möjlighet att för sina medlemmar inge kollektiv ansökan. Handikapprörelsen har många medlemmar som inte fått arbete på den öppna marknaden. I flera fall har dessa personer genom länsarbetsnämndernas försorg beviljats näringsbidrag och startat egen rörelse. Denna rörelse drivs då av den handikappade som enmansföretag. Kollektiv ansökan har tidigare behandlats i . I motionen 1981/82:1739, som låg till grund för riksdagsbeslutet, nämndes som exempel på organisationer som bör ha rätt att inge kollektiv ansökan LRF och SHIO-F. Dessutom angavs m fl organisationer. I socalförsäkringsutskottets betänkande tillädes att även handikapporganisationer bör ha denna rätt. gav dåvarande regeringen () i uppdrag att utreda frågan om en utvidgning av rätten att söka dagstudiestödets internatbidrag kollektivt. Med utgångspunkt i givna direktiv för utredningen föreslog SCN bl. a. att lokala och regionala organisationer av (), hantverks- och industriorganisation-Familjeföretagen (SHIO-F), (), () och () får rätt att kollektivt ansöka om dagstudiestödets internatbidrag. I årets budgetproposition bil. 10 har föredragande statsrådet förordat att internatbidragen skall kunna sökas kollektivt av de fackliga organisationerna. Några andra organisationer omnämnes ej. Vi anser att de organisationer som SCN enligt utredning förordat bör ha en lika möjlighet till kollektivansökan som de fackliga organisationerna. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att vidhåller sitt tidigare beslut vad gäller ändring i studielagens bestämmelser så att LRF, SHIO-F och handikapporganisationerna kan tillämpa kollektivt ansökningsförfarande för erhållande av vuxenstudiestödets internatbidrag och att även SFR erhåller samma rätt. () . () minab/gotab 1983 73567