mot · G702202 · 1983-11-24 00:00:00 — Motion 1983/84:202 m. fl. Förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /84 (prop. 1983/84:25) I proposition 1983/84:25 föreslår regeringen att som ersättning till för förlängd driftstid vid i anvisa ett reservationsanslag av 38 milj. kr. Vi socialdemokratiska riksdagsledamöter från är mycket oroade över detta förslag, eftersom vi anser att detta omöjliggör för strumpfabrik i , ägd av , och som är den enda svenska konkurrenten, att konkurrera på lika villkor. Regeringens förslag har bidragit till att KF varslat 100 anställda vid om uppsägning. etablerades i som en regionalpolitisk satsning för att ge sysselsättning i en region med sjunkande sysselsättning och befolkningsminskning samt låga förvärvsfrekvenser. Tillsammans med andra lokaliseringar ökade också industrisysselsättningen. I ökade antalet sysselsatta i industrin från ca 4 000 personer till ca 5 1975. byggdes snabbt upp till en industri med 500 anställda. har under hela sin tid i varit en mycket väsentlig del av näringslivet med av antalet industrisysselsatta i kommunen. Vid den senaste folk- och bostadsräkningen 1980 var knappt 5 000 personer i kommunen sysselsatta inom tillverkningsindustrin vilket är ca hälften av länets industrisysselsättning. Det är således ingen överdrift att påstå att lokaliseringen av till har haft en mycket stor regionalpolitisk betydelse och att ett bortfall av denna industri skulle få allvarliga följder för arbetsmarknaden och sysselsättningen i regionen. är det minst industrialiserade länet i landet. är den enda större arbetsmarknad som finns i länet med stor inpendling från övriga kommuner. Den besvärliga arbetsmarknadssituationen i länet är väl känd för . Prognosen är dessutom mycket dyster. Det är på en mycket besvärlig arbetsmarknad som beskedet om permitteringarna vid har kommit. byggdes först upp för tillverkning av en produkt, tunna strump byxor, och sysselsatte ca 250 personer. Verksamheten byggdes dock snabbt ut med fler artiklar inom samma område. Marknaden för strumpbyxor började dock tidigt att minska genom förändringar i modet och ökad import. mötte denna förändring med nya produkter som sockor och produkter i ullfrotté där man var först i . Satsningar gjordes även på export främst till konsumentkooperationen i . hade byggts ut till ca 500 anställda. Konkurrensen med importen fortsatte dock och har haft ekonomiska problem och anställningsstopp. Genom vanlig avgång har antalet anställda nu minskat till 400 personer. Även har dock sökt möta den minskande marknaden med produktutveckling och diversifiering. har även satsningar gjorts för en förbättrad marknadsföring med säljkontor i utlandet och säljkonsulter i . De satsningar som gjorts är dels utveckling inom textiloch konfektionsområdet men också försök till användning av tekniken inom andra marknader. Ett värmeställ som bygger på stickningsteknik har utvecklats och försök görs med stickade underkläder i bl. a. ull och ullfrotté. Det är högkvalitativa produkter med mycket god komfort. En ny satsning på underkläder planeras också. Hela denna utveckling med nya produkter bygger på en användning av befintliga maskiner och den i fabriken kända tekniken. En något annorlunda produkt är ett snytbaggeskydd, i form av en plantstrumpa, som testats inom skogsbruket. Organisatoriskt pågår försök med en annan uppbyggnad av produktionen där varje produkt bildar en egen enhet med resultatansvar. Denna organisation har prövats för en produkt, tubsockan, med mycket gott resultat. Även maskinellt sker förändringar. Vissa investeringar i storleksordningen 6 7 milj. kr. är gjorda eller beslutade och ytterligare investeringar i storleksordningen 15 milj. kr. Den samlade bilden av som en producerande enhet är en modern fabrik som gör produkter av hög kvalitet och där en vilja finns till diversifiering och utveckling av nya intressanta produkter. De finansiella resurserna för denna utveckling synes dock begränsade. Marknaden och inverkan av stödet till Eiser Av redogörelsen tidigare framgår att ursprungligen var ett företag inriktat på produktion av tunna strumpbyxor. Denna del utgör fortfarande av sysselsättningen. Det är inom denna sektor som konkurrensen med Eiser och Strump finns. Totalt förbrukades 1982 ca 37 miljoner par tunna strumpor i . Av det är 27 miljoner par import (en något ökande andel av förbrukningen). Fabrikerna i exporterar dock 13 miljoner par varför den totala produktionen är ca 23 miljoner par. Av detta producerar Strump 9 miljoner par och Eiser i 6 miljoner par. För konsumtionen av strumpor med lägre kvalitet dominerar helt importen medan marknaden för strumpor av högre kvalitet och passform i stort sett delas mellan Eiser och . Det är således på en något minskande totalmarknad med två producenter som regeringen nu föreslår att en av dessa, Eiser, skall få 38 milj. kr. i direkt statligt stöd för att uppehålla sin produktion och sysselsättning. Av de 38 milj. kr. som propositionen avser kan minst 17 milj. kr. hänföras till ett direkt driftstöd som torde medverka till att Eiser kan hålla låga priser och satsa på marknadsföring och därmed framgångsrikt konkurrera med . Detta förhållande kommer att få ännu större effekt då KF nu rekommenderar Domusvaruhusen att även ta in Eiserprodukter i sitt sortiment. En mycket tydlig indikation på att stödet till Eiser kommer att få denna effekt under två framåt är att KF:s uppskattningar av beställningarna visar på en mycket kraftig nedgång . 1 förslaget på 38 milj. kr. ingår också stöd till investeringar i maskinparken i och . Det innebär att dessa fabriker kan göra effektiviseringar utan att belastas av räntor och avskrivningar, något som också ökar Eisers konkurrenskraft. Vi anser det fel att satsningar görs så att konkurrenssituationen inom landet snedvrids. I detta fall innebär det dessutom en uppenbar risk för att en produktion, lokaliserad till inlandet som regionalpolitisk satsning, kommer att slås ut. Vår inhemska produktion och vår import av strumpor skapar ett överskott som i längden är ohållbart. Därför anser vi att det är hög tid att göra en strukturplan över den här typen av produktion. Dessutom behöver våra handelsavtal på området ses över. Vad emellertid behöver i det korta perspektivet, i avvaktan på en inom landet planerad produktion, är bidrag till marknadsföringsinsatser utomlands för tunna trumpor och inom för övriga produkter, bidrag till produktutveckling och marknadsintroduktion av underställ, bidrag till marknadsföring av snytbaggeskyddet, bidrag till utveckling av torv som råmaterial för textilbranschen samt utbildningsbidrag för omställning och utbildning till ny teknik. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts rörande stöd till , strukturplan för strumptillverkningen i landet och behov av översyn av handelsavtal. () ()