mot · G70229 · 1983-10-26 00:00:00 — 1983/84 29-33 m. fl. Särskilda sysselsättningsåtgärder för /84 (prop. 1983/84:26) y, 'r. ; 'iy; * ' ' : .-I . . ? I proposition 1983/84:26 antyds på flera punkter att de lagtexter och förordningar om ungdomslagen sorn skall utarbetas komitier att ge utrymme för olika tillämpningar, t. ex. när det galler ungdomslagens storlek, arbetsuppgifter, arbetstider och kombinationer arbete-utbildnirtg etc. Vi vill understryka behovet av att reglerna utformas så att kommunerna ges en hög grad av frihet på bl. a. ovannämnda punkter. Särskilt angeläget är det att ge möjlighet till lösningar som bygger på kombinationer med utbildning eller andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Målet bör vara att bereda ungdomarna en verksamhet som närmar sig eller motsvarar heltid. måste man uppmärksamma det som sägs i propositionen (s. 22), att det bör vara arbetsförmedlingen som bedömer när övriga möjligheter är uttömda och när sysselsättning i ungdomslag skall aktualiseras. uppläggningen med ungdomslag skall fungera väl krävs att arbetsförmed lingarna först verkligen tömmer ut alla möjligheter att bereda annan sysselsättning. Det är vidare angeläget att man etablerar fungerande rutiner för information till och samråd med kommunerna. Ett av skälen till att sådant samråd är nödvändigt är att det bland de ungdomar som tas in i ungdomslagen kommer att finnas ungdomar som av olika skäl har svårt att göra sig gällande på arbetsmarknaden. Detta kan komma att ställa stora krav på kommunerna t. ex. i vad gäller handledarresurser. Av propositionen framgår att ungdomslag skall kunna inrättas hos stat, landstingskommun och primärkommun. Vi utgår från att lag/förordning utformas så, att även de kommunägda företagens verksamhetsområden kan utnyttjas för att bereda ungdomslag meningsfulla arbetsuppgifter. Det kan inte vara rimligt att vissa kommuner inte skulle kunna anordna ungdomslag inom t. ex. teknisk försörjning därför att man valt bolagsform istället för förvaltningsform. Slutligen ett förslag beträffande de förståndshandikappade ungdomarna. För dessa gäller skolplikten upp till , i vissa fall . En del av dessa ungdomar skulle kunna ingå i ungdomslagen, men utestängs genom åldersgränsen. bör därför i sitt utlåtande över propositionen uttala att det inte möter något hinder att i ungdomslagen ta in sådana förståndshandikappade ungdomar upp till 23 (25) år som kan bedömas fungera väl i verksamheten. Eftersom det finns anledning förmoda att det tar innan ungdomslagen etablerats måste arbetsförmedlingarna kunna anvisa kommunala beredskapsarbeten intill dess att det nya systemet fungerar. erfarenheter på området tyder på att det tar tid innan ett nytt system slår igenom. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen avförts beträffande inrättandet av ungdomslag också i kommunägda företag, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts i fråga om åldersgränser för förståndshandikappade ungdomars deltagande i ungdomslagen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om arbetsförmedlingarnas uppgift att anvisa kommunala beredskapsarbeten det nya systemet byggs upp. () () ()