mot · G702220 · 1983-11-24 00:00:00 — och (prop. 1983/84:50) Förslaget till löntagarfonder som förs fram i regeringens proposition 1983/84:50 kommer på många olika sätt att få verkningar för samhällsekonomi och näringsliv. Med ett införande av kollektivt ägda löntagarfonder enligt nuvarande förslag, som senare lätt kan utvidgas, kommer ett helt nytt ekonomiskt samhällssystem att införas. Det nuvarande biandekonomiska systemet kommer att utbytas mot en form av socialistiskt system som inte prövats vare sig i vårt land eller något annat land i västvärlden. På grund av avgifter till löntagarfonderna, arbetsgivaravgifter och vinstdelningsavgifter kommer näringslivet att drabbas av kostnader som försvårar konkurrensen med andra länders näringsliv. Det är i och för sig viktigt att tillgodose näringslivet med riskvilligt kapital. Men detta kan mycket väl ordnas på annat sätt. Dessutom kan det ske så att en verklig individuell ägarspridning åstadkoms. Dessa grundläggande frågor behandlas utförligt i partimotion. I denna motion vill vi peka på de samhällsekonomiska följder som ett införande av löntagarfonder får. Vi kommer då speciellt att redovisa kostnaderna för näringsliv, kommuner och enskilda i . Kommuner och landsting kommer att drabbas ekonomiskt av det förslag till löntagarfonder som föreligger. Dels i form av att ökade arbetsgivaravgifter minskar skatteunderlaget, dels i form av skattebortfall på grund av vinstdelningsavgiften för företagen. När det gäller den nya arbetsgivaravgiften föreslås i propositionen att denna skall utgå med 0,20,av lönesumman. Samma procentsats utgår för företagare i form av egenavgifter. Man förutsätter att avgiften avräknas vid avtalsuppgörelserna och kommer alltså att drabba löntagarna i form av lägre lön och företagarna i form av högre egenavgift. Detta innebär ett lägre skatteunderlag som medför skattebortfall för kommuner, landsting och staten. Om man räknar med den högre nivån , kommer de enskilda människorna i att få bidra till fonduppbyggnaden med 42 milj. kr. i form av minskad lön. Om man vidare schablonmässigt räknar med en utdebitering på . (vilken stämmer rätt bra med verkligheten) för kommun och landsting tillsammans, blir det ett skattebortfall i på 12,6 milj. kr. Nedanstående tabell visar inkomstbortfall för enskilda personer och skattebortfall kommunvis. Inkomstbortfall på grund av A TP-avgift till fonderna Skattebortfall på grund minskat skatteunderlag Alla dessa beräkningar är gjorda inkomster. Vinstdelningen som företagen drabbas av är föreslagen att utgå som en skatt utgörande av det reala vinstbelopp som överstiger antingen . eller av företagens lönesumma. Räknat resultat skulle detta ha inneburit att företagen i fått en vinstdelningsskatt på 15 milj. kr. Detta hade i sin tur gett ett skattebortfall för kommunerna och på 4,5 milj. kr. De här redovisade siffrorna visar de årliga kostnader som invånarna i ett län som får bära i anledning av ett beslut om införande av löntagarfonder. Förslagsställarna om löntagarfonder, den socialdemokratiska regeringen, har på intet sätt kunnat redovisa motsvarande fördelar. Det är alltså inte endast de inledningsvis nämnda övergripande frågorna som talar mot löntagarfonder. De här redovisade ekonomiska konsekvenserna är en ytterligare anledning att avslå proposition 1983/84:50. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår proposition 1983/84:50 om löntagarfonder.