mot · G70291 · 1983-11-15 00:00:00 — > andelen räntor på statsskulden i förhållande till budgetunderskottet 77/78 78/79 79/60 80/81 81/82 82/83 63/öh Budgetår Moderata samlingspartiet accepterar nästan samtliga de av regeringen föreslagna utgiftsnedskärningarna. Inom alla huvudtitlar utom försvarsdepartementet har vi - som framgår av våra tidigare motioner - varit beredda att gå mycket längre vad gäller utgiftsnedskärningar. Av våra tidigare föreslagna besparingar på använder regeringen nu . I de få fall vi inte accepterat regeringens besparingsförslag har vi föreslagit alternativa utgiftsneddragningar. Vi kommer att återkomma med i princip alla de tidigare besparingsförslag som regeringen inte nu använder. Dessutom kommer vi att föreslå ytterligare utgiftsminskningar på för nästa budgetår. Hälften av besparingarna kommer att innebära en neddragning av statsbidragen till kommunerna. Dessa tidigare besparingar tillsammans med de nya utgiftsnedskärningarna kommer att innebära en neddragning av utgifterna för /85 med ca . Tillsammans med våra skattesänkningsförslag på innebär detta att vi förordar en neddragning av budgetunderskottet med ca jämfört med regeringens förslag. En del av våra tidigare sparförslag samt våra ställningstaganden till regeringens föreslagna besparingar och avindexeringar sammanfattas nedan. Våra ställningstaganden redovisas mer utförligt i separata motioner. Vi delar regeringens bedömning att det är möjligt och nödvändigt att spara på biståndsanslaget. föreslog vi besparingar på 620 milj. kr. Regeringens förslag om frysning av biståndsanslaget innebär enligt beräkningar en besparing på endast 370 milj. kr. Vi vidhåller att besparingar av den storleksordning som vi tidigare föreslagit är nödvändiga. Dessutom bör länderramarna förändras på ett sätt som överensstämmer med den moderata synen på biståndspolitiken. Förutsättningarna för ett effektivt bistånd förbättras om det ges till länder som strävar efter demokratiska och marknadsekonomiska lösningar på utvecklingsproblemen. Regeringens förslag att försvarsprisindex (FPI) skall ersättas av ett index som följer FPI och sedan ligger kvar är oacceptabelt. Moderata samlingspartiet kan inte godta att inflationen får avgöra vår försvarsstyrka. Priskompensationssystemet måste få verka fullt ut för att försvaret skall kunna genomföra en långsiktig realiserbar planering. För innevarande budgetår har vi föreslagit utgiftsnedskärningar på , bl. a. ökad självrisk i sjukförsäkringen och sänkt kompensationsnivå i sjuk- och föräldraförsäkringen. Huvuddelen av dessa besparingar ligger på socialförsäkringssektorn. Vi godtar regeringens förslag till pensionsnivå 1984 med den omfördelning som föreslås. Däremot accepterar vi inte att de sämst ställda pensionärerna, de som genom undantagande från ATP gått miste om pensionstillskott, hamnar i ett ännu sämre läge. Vi vill vidare peka på att ATP, med den metodik regeringen tillämpar, kommer att övergå till att bli en enhetspension. Skatte- och bidragssystemet innebär att utjämningen redan nu är långt gången. a. därför måste frågan om framtida metod för värdesäkring skyndsamt bringas till sin lösning. Den omständigheten att vi föreslår fullständigt inflationsskydd av skatteskalan gör det möjligt för oss att även godta de av regeringen förordade pensionsnivåerna vad beträffar ATP. Vi föreslår i övrigt höjda läkemedels- och patientavgifter i jämförelse med regeringens förslag. Vi återkommer med ytterligare besparingsförslag på kommun- och landstingssektorn. I kompletteringspropositionen uttalade regeringen att avindexeringen även skulle omfatta basbeloppsindex. Vi noterar att något sådant förslag inte återfinns i propositionen och att detta över huvud taget inte kommenteras. En avindexering som omfattar en så liten del av de utgifter som styrs av inflationen lär inte påverka inflationsförväntningarna. Våra tidigare besparingsförslag m. m. på detta område uppgår till och omfattar bl. a. ökad avgiftsfinansiering, att de affärsdrivande verkens investeringar bör finansieras genom extern upplåning samt inom några områden dämpad investeringstakt m.m. Regeringen har här gjort några av våra tidigare förslag till sina egna. En omläggning av bl. a. finansiering av investeringarna samt en neddragning av de ordinarie investeringsmedlen till SJ föreslås. Vi godtar besparingsförslagen. För har vi tidigare föreslagit besparingar på ca 500 milj. kr., bl. a. i syfte att minska byråkratin. Regeringen föreslår nu nettobesparingar på sammanlagt ca 370 milj. kr. Vi accepterar med vissa modifikationer i stort sett alla regeringens förslag. Ett viktigt undantag är dock förslaget om återinförande av äktamakeprövningen vilket vi inte kan godta. Dessutom föreslår vi en uppräkning av studiemedlens totalbelopp fr. o. m. nästa budgetår från av regeringen föreslagna till av basbeloppet. Den av regeringen förordade höjningen är otillräcklig. Förslaget om licensfinansiering av utbildningsradion, med därav följande höjning av licensavgifterna för radio/TV, avvisas. En översyn av utbildningsradions verksamhet måste göras och avgiftsfinansieringen för dess produkter ökas. Detta innebär emellertid inte att bolaget måste bestå. Regeringens förslag om timreduktion i förhållande till gruppstorlek i gymnasieskolan accepteras endast till viss del. I stället förordas att tiden för elevernas skriftliga prov avräknas från lärarnas tjänstgöring. I motionen föreslås en kraftigare minskning av läkarutbildningen än i propositionen. Sålunda föreslås en minskning med 180 intagningsplatser /85 samt en ytterligare neddragning med 90 intagningsplatser /86. Fr. o. m. 1984/85 bör den kliniska undervisningen vid ett av länssjukhusen i samt vid avvecklas. 1985/86 bör den kliniska undervisningen vid det återstående i med sådan undervisning eller den kliniska undervisningen vid i dras in. Vi avvisar regeringens förslag att lägga ned tandläkarutbildningen vid i . Utbildning och forskning är där enligt samstämmiga vittnesbörd bland de främsta i . I stället föreslås att utbildningen vid i avvecklas som antagningskapaciteten minskas med 40 platser vid i . I samband med den senaste höjningen av livsmedelssubventionerna, som regeringen genomförde med stöd av kommunisterna, motsatte sig moderata samlingspartiet denna förändring. föreslog vi att subventionerna skulle minskas med 1035 milj. kr. Begränsningar av livsmedelssubventionerna är nödvändiga och målet bör vara att de skall avvecklas. Vi upprepar därför vårt tidigare krav. Huvuddelen av regeringens övriga besparingsförslag består av inkomstförstärkningar, vilket inte är liktydigt med utgiftsnedskärningar. Vi avvisar förslagen om införande av grustäktsavgift samt avgift på bekämpningsmedel och handelsgödsel. Dessa avgifter är endast en omskrivning för införandet av nya skatter. Vad gäller förslaget om avgifter för miljökontroll anser vi att miljöavgift endast skall avse kostnader för tillstånds- eller koncessionsgivning. De övriga besparingsförslagen godtas. Inom detta område har vi tidigare föreslagit att antalet beredskapsarbeten i likhet skall beräknas konjunkturneutralt. Vi har också föreslagit att reglerna för arbetslöshetsförsäkringen skall vara de som beslutade samt att bidraget till Samhällsföretag skall sättas till av löneunderlaget. Våra förslag på detta område hade om de hade accepterats inneburit en utgiftsnivå för innevarande budgetår som varit ca lägre än den av regeringen förordade. Regeringens förslag om att bidragen till enskilda beredskapsarbeten skall sänkas accepteras inte. Vi har avvisat det nya rekryteringsstödet och den s. k. ungdomslagen. Vi vill i stället bibehålla de enskilda beredskapsarbetena och införa ett system med s. k. samhällstjänst. Detta ställningstagande finansieras mer än väl med avslagen på ungdomslagen och rekryteringsstödet. En avtrappning av räntebidragen för flerfamiljshus i takt med inflationen har av oss föreslagits på område. Vi har även föreslagit att lån till energibesparande åtgärder skall flyttas över från statsbudgeten till kreditmarknaden. Om dessa förslag hade realiserats hade utgiftsnivån varit lägre innevarande budgetår och hela 5 miljarder lägre för nästkommande budgetår. Även om vi har en annan uppfattning om utformningen av lämpliga besparingar på bostadsområdet accepterar vi den av regeringen förordade besparingen vad gäller de retroaktiva räntebidragen. Däremot godtar vi inte den av regeringen förordade ändringen av bostadslånen eller förslaget om höjda bostadsbidrag. Dessa ställningstaganden innebär en besparing på netto . I vår partimotion angående bostadspolitiken förordar vi ytterligare utgiftsnedskärningar på ca 200 milj. kr. för nästkommande budgetår. Vi avvisar även det s. k. ROT-programmet och den nya statliga fastighetsskatten som regeringen aviserar. Våra tidigare besparingar på industristödsområdet, inkl. de regionalpolitiska stöden, uppgick för detta budgetår till . Med hänsyn till det svåra statsfinansiella läget och industrisubventionernas skadliga effekter vore det följdriktigt att regeringens besparingsförslag innebar hårda nedskärningar på detta område. Dess värre är de redovisade förslagen mycket blygsamma. Med undantag för förslaget om nedskärning av beredskapslagring av olja uppgår besparingarna till endast 70 milj. kr. lägger regeringen i tilläggsbudgeten fram förslag om att anslå ytterligare till bl. a. statlig företagsamhet. I vår följdmotion framgår att vi har sagt nej till utgiftsökningar inom detta område. Vi tillstyrker samtliga besparingsförslag på industridepartementets område. Dessutom yrkar vi på ytterligare utgiftsnedskärningar . Kraftfulla utgiftsnedskärningar är nödvändiga för att få bukt med den annalkande statsfinansiella krisen och för att vi skall kunna slå vakt om välfärdssamhället. Det största hotet mot vårt trygghetssystem och vår välfärd utgörs av de alltför snabbt växande offentliga utgifterna. Det därav följande höga skattetrycket har medfört att hushållens ekonomi har undergrävts. En förutsättning för välfärd och social trygghet är därför att vi dels kraftigt minskar de offentliga utgifterna, dels sänker det totala skattetrycket. Utsikterna för kommunernas ekonomi har förbättrats jämfört med de bedömningar som gjorts . En förutsättning för att de mer positiva bedömningarna skall infrias är att löne- och kostnadsutvecklingen kan hållas på en låg nivå. Volymökningen i kommuner och landsting beräknas uppgå till 1984 och ungefär lika mycket 1985. I ett läge med stora underskott i de offentliga finanserna är det helt oacceptabelt att ha en sådan volymexpansion inom kommunsektorn. Ca en fjärdedel av alla kommunala utgifter finansieras med statsbidrag, som i sin tur kan sägas finansieras med upplåning. Vi har vid upprepade tillfällen hävdat (motionerna 1982/83:2107, 2243 och 2417) att nolltillväxt skulle ha behövt uppsättas som mål . Det är nu ännu mer angeläget att detta mål kan uppnås 1984. Det alternativ som vi redovisar för den kommunala sektorn i det följande baseras på nolltillväxt i den kommunala konsumtionsvolymen. En central del i en politik för att återställa balansen i de offentliga finanserna är ett lagstadgat temporärt kommunalt skattestopp. bör en utredning påbörjas om en lämplig utformning av ett lagstadgat kommunalt skattetak som kan träda i kraft efter skattestoppsperiodens slut. Vi har tidigare (motionerna 1982/83:2107 och 2417) föreslagit indragningar av finansiella medel från kommuner och landsting för på netto . Vi föreslog en indragning av resterande av skatteunderlaget för juridiska personer, vilket skulle ge . Vidare föreslogs en reduktion av medelsöverföringen till den kommunala sektorn, som rent tekniskt skulle få formen av en minskning av statsbidragen till driften av kliniker för psykiskt sjuka med och en minskning av specialdestinerade statsbidrag till kommunerna på . föreslog vi ett riktat stöd på sammanlagt 400 milj. kr. till kommuner och landsting som skulle hamna i ett utsatt finansiellt läge till följd av dessa åtgärder. I detta sammanhang föreslog vi också en återgång till att kommuner och landsting skulle få tillgodoräkna sig av skatteunderlaget för fysiska personer, vilket sedermera beslutade. Med hänsyn till nödvändigheten av ytterligare besparingar kommer vi att föreslå nedskärningar på netto fr. o. m. Denna besparing skall fördelas ungefär lika mellan primärkommuner och landsting. Bidragsminskningarna måste kombineras med borttagande av stora delar av de lagar, regler och bidragsbestämmelser som försvårar för landstingen att utnyttja sina resurser rationellt eller som medverkar till att driva upp de kommunala utgifterna. De minskade statsbidragen är nödvändiga mot bakgrunden av den allvarliga statsfinansiella situationen. Sker inte besparingarna , kommer framtida indragningar av statsbidrag att bli av än större omfattning. Möjligheterna att med skattehöjningar förbättra kommunernas finanser är obefintliga. De omfattande skattehöjningar som den socialdemokratiska regeringen föreslår utsätter hushållen för betydande påfrestningar. Med stöd av vad ovan anförts hemställs 1. att godkänner de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som föreslås i motionen, 2. att godkänner de allmänna riktlinjer för budgetregleringen som föreslås i motionen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om statsskulds- och kreditpolitiken, 4. att avslår propositionens förslag till a) lag om tillfällig höjning av den statliga förmögenhetsskatten, b) lag om ändring i lagen (1978:69) om försäljningsskatt på motorfordon, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförs i motionen beträffande inriktningen av skattepolitiken. () () () () H. () () () L. () i () () Motionens huvudsakliga innehåll 1 Den internationella utvecklingen 5 Några centrala strukturproblem i svensk ekonomi 7 Den ekonomiska utvecklingen och politiken under regeringens Den svenska ekonomin 18 Konjunkturuppgången löser inte några strukturella problem ... 20 Den ekonomiska politiken 22 7.2 Inflation och arbetslöshet 23 7.3 Statsskulds-och kreditpolitik 25