mot · G70295 · 1983-11-14 00:00:00 — m. fl. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 1983/84:40) I proposition 1983/84:40 föreslås nedläggning av förskollärarutbildningen i (FÖVI) första och enda institutionella högskoleutbildning. En sådan åtgärd går stick i stäv med mångåriga strävanden att utveckla /som högskoleort. Efter då högskolereformen trädde i kraft verkade , och regionalstyrelsen i högskoleregion samtliga aktivt för att i likhet med övriga län skulle erhålla högskoleenhet. Inom den expanderande förskolesektorn och den därmed snabbt ökande förskollärarutbildningen ansågs det lämpligt att etablera första högskoleenhet. Riksdagsbeslut slog fast att utbildningen organiserades som en egen institution knuten till högskolan för lärarutbildning i . Utbildningen startade med tre klasser . För del har rekryteringen av studerande inte varit någon svårighet. Det har dock stått klart att Visbyinstitutionen är utsatt och sårbar för svängningar i rekrytering och studerandeantal. Skälet till detta är att enbart en typ av basutbildning erbjuds. Framstötar har därför skett både från sida och inom för att bredda utbildningsbasen och konsolidera verksamheten på . diskuterades vid planer på att inrätta integrerad förskole- och lågstadieutbildning vid Gotlandsinstitutionen. Kommun och länsstyrelse gick in med skrivelser. avslog dock en framlagd motion i vilken föreslogs att 30 förskollärarplatser av sammanlagt 60 i skulle omvandlas till lågstadielärarplatser. I anslutning till bl. a. regeringens uppdrag till länsstyrelserna att på olika sätt medverka i utbildningsplaneringen och ange regionalpolitiska riktlinjer för utbildningssektorn har ett utredningsmaterial tagits fram av en arbetsgrupp för högskolefrågor med representanter för kommun, länsstyrelse, länsskolnämnd och FÖVI. I detta material framförs förslag till funktionell samordning av verksamhet med såväl statlig som högskoleutbildning i länet. Detta skall bl. a. förbättra möjligheterna till en långsiktig utbildningsplanering inom och län på högskoleområdet. Dessutom förbättras förutsättningarna för samordning av gymnasial och eftergymnasial utbildningsplanering. FÖVI bör enligt arbetsgruppen kunna utveckla sin primära utbildningsverksamhet inom området barnskola och bland förslag till utbildnings komplement finns fort- och vidareutbildning av barnomsorgspersonal och lärare. Här märks framför allt kortare kurser men även föreslagen påbyggnadsutbildning på en termin för förskollärare kan vara en möjlighet för FÖVI. Vidare framförs att FÖVI med dess lokaler, administration och lärarkompetens inom olika ämnesområden utgör en naturlig bas för högskoleverksamhet i länet. Förslag läggs till en långsiktig utvecklingsverksamhet som inkluderar ökad omfattning av externa kurser med klarare inriktning mot olika avnämares behov. Dessutom bör undersökas möjligheterna till nya längre utbildningar, bl. a. i turism, friskvård, energiteknik, vattenbruk, småföretagarutbildning och ADB. Av dessa får lokal linje i turism f. n. anses vara mest realistiskt att arbeta vidare med utifrån självklara förutsättningar som ett av landets viktigaste områden för turism. Till denna bedömning bidrar också att de tre befintliga högskoleutbildningarna i turism i landet uppvisar ett mycket starkt sökandetryck. Ambitionerna att utveckla förutsättningarna för högskolestudier i ett län som torde vara i linje med högskolereformens syften om regional spridning av högskoleverksamhet. Detta uttrycks också av departementschefen i budgetproposition 1982/83 (bil. 10 s. 377): I detta perspektiv framträder också än klarare betydelsen av en annan del av högskolereformen, nämligen den regionala spridningen av högskoleutbildningen. De mindre högskoleenheterna utanför universitetsorterna har redan blivit verksamma instrument för att förbättra förutsättningarna för sina resp. regioners utveckling. De fångar upp impulser från det omgivande samhället för att utveckla nya utbildningar, erbjuda fortbildning och vidareutbildning och utveckla forsknings- och utvecklingsverksamhet för bl. a. små och medelstora företag och offentlig verksamheter av skilda slag. Dessa högskoleenheter är, med den spridda geografiska fördelning vårt näringsliv har, utomordentligt viktiga för att behålla livskraften i detta. Därmed bidrar de också till att säkerställa arbetstillfällen i regionerna. FÖVI är ett bra exempel på att en liten utbildningsanstalt har studiesociala och pedagogiska fördelar. Studieatmosfären vid institutionen är omvittnat trivsam och det pågår en ständig verksamhet för att på olika sätt utveckla insitutionen och dess arbetsformer. Möjligheterna att fullt ut tillgodogöra sig fördelarna med en liten högskoleutbildning i en liten region kräver dock den självständighet som ställning av egen högskoleenhet medför. Samtliga län utom och har efter riksdagsbeslut att inrätta egen enhet i och från någon form av högskola/universitet. Det vore rimligt att ge också , med högskoleutbildning i ungefär samma storleksordning och ålder som och , de fördelar som egen enhet medför. a. visar UHÄ:s förslag (rapport 1983:9) om stöd till forskning och utvecklingsarbete vid regionala högskolor om riskerna för län utan sådan högskola att hamna i en ogynnsam position när det gäller resurstilldelning för utbildning/forskning av betydelse t. ex. för näringslivet i länet. Förslaget att lägga ned högskoleutbildningen på är mot denna bakgrund regionalpolitisk och utbildningsmässigt av synnerligen allvarlig betydelse. Åtgärden skulle i ett slag rycka undan grunden för det mödosamma arbetet att bygga upp en långsiktig verksamhet av betydande psykologisk, service- och sysselsättningsmässig betydelse för en region som . Det borde finnas möjlighet att genomföra föreslagen besparing på ett sätt som inte får lika kraftigt märkbara effekter. Vad gäller högskoleregion kan f. n. inte i rekrytera tillräckligt antal studerande till sina utbildningsplatser. Det vore rimligt att fördela nedskärningen av förskollärarutbildning i regionen lika mellan institutionerna i och och därmed bereda möjlighet för fortsatt verksamhet t. v. i . Det bör i sammanhanget erinras om att de akademiska studiemöjligheterna på riskerar att utarmas också av andra skäl. De ändrade statsbidragsreglerna för poänggivande högskolekurser inom studieförbunden gör denna verksamhet ekonomiskt praktiskt omöjligt. Detta drabbar hårt eftersom länet tillsammans med ett par norlandslän relativt sett varit de mest aktiva på detta område. Dessutom har anslaget för externa kurser och lokala linjer i högskoleregion skurits ned kraftigt i årets budget. Från detta anslag skall tas medel till externa decentraliserade kurser förlagda till i konkurrens med kommuner i . Utvecklingen av externkursverksamheten är, i brist på alternativa studiemöjligheter på , av den största betydelse för länet. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att upprätthålla Visbys status av högskoleort i enlighet med det anförda. () ()