ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G6021776 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83:1776 har man kunnat konstatera ett ökat intresse för från supermakternas och de stora militärpakternas sida. Uppbyggnaden av Murmanskbasen, de ökade aktiviteterna i , och de ökade kraven från Nato gentemot och framför allt att vidta åtgärder för att stärka den norra flanken är exempel på detta. Detta är en allvarlig utveckling som måste följas med en viss oro från svensk sida. Det går inte heller att bortse ifrån att behovet för del att satsa resurser på vårt eget försvar har ett samband med rustningsnivån i vår närmaste omgivning. Mot den bakgrunden måste arbetet att skapa en avspänning i norra ha högsta prioritet i svensk säkerhetspolitik. Förslaget om en kärnvapenfri zon i norra måste ses som ett led i detta arbete. Det går dock inte att isolera kärnvapenfrågan från frågan om den totala rustningsnivån. De skillnader som finns mellan Nato och dels i fråga om lättillgängliga konventionella resurser, dels i fråga om kärnvapendoktriner gör att mycket talar för att det är nödvändigt att behandla kärnvapennedrustning och konventionell nedrustning i ett sammanhang. Mot den här bakgrunden anser vi att bör ta initiativ till en regional nedrustningskonferens för . Regionala nedrustningsförhandlingar pågår redan på det mellaneuropeiska avsnittet. Dessa har inte varit särskilt framgångsrika, men det bör inte avskräcka från att försöka få till stånd regionala nedrustningsförhandlingar också i . Den medlande roll som de neutrala och bör kunna spela liksom det faktum att mindre styrkor är involverade och att dessa inte är grupperade lika nära varandra bör kunna underlätta förhandlingarna. Till skillnad från MBFR-förhandlingarna i bör de nordeuropeiska förhandlingarna omfatta både konventionella vapen och kärnvapen. Förhandlingspartner bör vara Nato, och de neutrala staterna och . Det område som i första hand borde beröras är och Östersj öområdet. Med hänvisning till ovanstående föreslås att hemställer att regeringen tar initiativ till sammankallande av en regional nedrustningskonferens för . 1* 1982/83.
mot · G6021777 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1777 m. fl. Frågan om internationella åtgärder för att isolera den sydafrikanska apartheidregimen är ständigt aktuell. Så länge detta enastående rasistiska förtryck fortgår får inga vägar lämnas oprövade. Det finns anledning att fortsätta att aktivt finna nya vägar att öka det internationella trycket mot . Inga tecken på någon mer djupgående uppmjukning av apartheidsystemet finns. agerande i Namibiaförhandlingarna visar att man inte heller i det fallet är beredda att göra eftergifter. Ett oljeembargo skulle vara ett av de mest effektiva påtryckningsmedlen mot , eftersom är så beroende av import av olja. försöker dock minska oljeberoendet bl. a. genom försök att utvinna olja ur kol. Det är därför viktigt att ett oljeembargo kommer till stånd , innan landet kan påtagligt lindra effekterna genom en inhemsk produktion. antog med stor majoritet en resolution med krav på oljeembargo mot . röstade för den resolutionen. Förutom direkt försäljning av olja tar resolutionen också upp bl. a. transport av olja och oljeprodukter samt teknisk rådgivning, reservdelsförsörjning och kapitalinvesteringar till sydafrikanska bolag. Resolutionen uppmanar alla länder att införa lagstiftning som förhindrar allt samarbete med på dessa områden. Veterligen förekommer det ingen svensk verksamhet som skulle falla inom ramen för det av FN förordade embargot. Ett ensidigt svenskt embargo skulle därför kunna förefalla som en meningslös gest. Det har dock aktualiserats att en positiv svensk inställning till att medverka i ett oljeembargo skulle kunna påverka andra länders ställningstagande och därmed kunna medverka till att ett embargo med betydande effekt på kan komma till stånd. Det bör vara självklart för att inte underlåta en sådan möjlighet. Det vore därför önskvärt att regeringen undersökte möjligheterna att få till stånd ett effektiv oljeembargo mot och betydelsen av en svensk medverkan däri. Eftersom flertalet oljeproducerande stater redan tillämpar ett embargo kan även ett embargo med ett relativt begränsat deltagande bli mycket betydelsefullt. Frågan har tidigare aktualiserats i utan positiv resultat. Den fortsatt försämrade situationen i södra ger dock anledning att ånyo pröva frågan. Med hänvisning till ovanstående föreslås att hemställer 1. att regeringen undersöker förutsättningarna att få till stånd ett effektivt oljeembargo mot , 2. att regeringen, om en svensk medverkan i ett embargo kan ha en positiv effekt, återkommer med förslag om detta. () P. O. ()
mot · G6021778 · 1983-01-25 00:00:00 — är ett land som kämpar för självständighet och frihet. Stora delar av befolkningen har tvingats i landsflykt och lever i flyktingläger i . Den marockanska armén har invaderat och befrielserörelsen kämpar för självständighet och oberoende. Det västsahariska folket är ett stolt folk, för vilket friheten och självständigheten betyder allt. Folket utropade landet till en republik 1976, Demokratiska Sahariska Arabrepubliken, RASD. I det fortgående kriget mellan och stöder och förser landet med vapen trots att officiellt säger sig inte ha tagit ställning för någon sida i konflikten. Så t. ex. har US A-tillverkade splitterbomber använts av mot den sahariska befolkningen. Saharierna har i flyktinglägren byggt upp skolor och sjukhus som vittnar om utomordentlig organisationsförmåga och vilja att solidariskt utbilda och ta vård om befolkningen. är ett litet land och dess befolkning behöver kraftfullt internationellt stöd i sin kamp för oberoende. bör därför i internationella fora arbeta för frihet och stödja dess kamp. Det är också viktigt att fortsätter sitt ekonomiska stöd till . Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär åtgärder för ett kraftfullt svenskt stöd för , RASD, i internationella sammanhang.
mot · G6021779 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1779 Den svenska nedrustningsdelegationen och hela det svenska nedrustningsarbetet har haft som en av sina viktigaste uppgifter att motverka spridning av kärnvapen. Den nuvarande har emellertid beslutat om utförsel av svenskt utbränt kärnbränsle för upparbetning i . Därmed medverkar till framställning och spridning av kärnvapen. Och en av grundvalarna för det svenska nedrustningsarbetet har raserats enligt min mening. Denna grund för nedrustningsarbetet måste återupprättas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att en av de viktigaste uppgifterna för det svenska nedrustningsarbetet är att förhindra spridning av kärnvapen och att i praktisk handling måste följa denna målsättning.
mot · G6021780 · 1983-01-25 00:00:00 — och biståndsinsatser på livsmedelsområdet År diskuteras frågan om användningen av svenska livsmedel i biståndet. Det svenska jordbruket är så effektivt att vi har en nästan ständig överproduktion av vissa livsmedel. råder mer eller mindre svält i en rad länder ute i världen. För de flesta svenska framstår det som naturligt att vårt lands överproduktion av jordbruksprodukter kommer till användning i vårt biståndsprogram. Men har endast en ringa del av överskottsproduktionen upphandlats av Sida. Av det totala svenska biståndsanslaget (u-hjälpen), som för nästa budgetår uppgår till , går endast ett par hundra miljoner till detta ändamål. lever uppskattningsvis omkring 500 miljoner människor på svältgränsen. Detta paradoxala förhållande kvarstår år . De som anser sig begripa biståndsadministration och primära behov i fattiga länder hävdar ständigt att det i första hand är hjälp till en egen livsmedelsproduktion som mottagarländerna behöver. Mot detta vägledande synsätt kan man, som växtodlingsprofessor , göra följande invändning: Jag tror inte på att akut svält och undernäring i u-ländema är förutsättningar för att själva skall kunna på lång sikt lösa sina försörj ningsproblem. Professor uttalande gjordes vid en konferens på i . I tidningen nr 1982 refererades diskussionen som hölls mellan företrädare för kyrkan och lantbruket och behandlade etiska frågor i dagens jordbruk. Samstämmigheten var stor vad gällde det naturliga i att svenskt livsmedelsöverskott skall användas i biståndet till fattiga och svältande länder. Professor synsätt kommenterades i Land: Det kändes som en mycket nyttig erinran till många förståsigpåare utanför den krets som här var engagerad. Bi har tagit med dessa citat i vår motion för att belysa den svenska opinionen i denna angelägna fråga. Och det är med förvåning vi konstaterar att den förbigås i direktiven till den av regeringen nu tillsatta livsmedelsutredningen. I stället tycks siktet vara inställt på att nedbringa det svenska jordbrukets produktion av livsmedel, vilket vi finner oroväckande med tanke på vår försörjningsberedskap. Under normala förhållanden borde en svensk överproduktion av livsmedel komma svältande och katastrofdrabbade folk till del genom Sidas verksamhet. Eftersom så många invändningar görs mot en utökad svensk biståndsinsats på livsmedelsområdet framstår det emellertid som synnerligen angeläget att frågan blir utredd. Det faller sig då naturligt att detta uppdrag ges åt den nytillsatta livsmedelsutredningen. Med hänvisning till vad vi här anfört hemställs att beslutar begära hos regeringen om tilläggsdirektiv till livsmedelsutredningen med uppdrag att utreda frågan om ökade svenska biståndsinsatser på livsmedelsområdet inom ramen för de medel som ger åt det svenska biståndsprogrammet.
mot · G6021782 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1782 stöd till utvecklingsländerna uppgår till en procent av vår bruttonationalinkomst. Det är vårt bidrag för att inom ramen för solidariteten hjälpa åtminstone en del av de många människor i vår värld som lever under mycket svåra materiella förhållanden. Vår strävan måste härvid vara att u-landsstöd verkligen går till ändamål som förbättrar förhållandena i de länder där människorna är fattigast. För att bevara och helst stärka opinionen för svenskt stöd till är det väsentligt att vi i vårt land kan lita på att våra satsningar ger avsedda effekter, bl. a. dels att medlen används för att förbättra situationen för dem som har det sämst, dels att insatserna leder till en långsiktigt positiv utveckling för länderna och deras invånare. Inte minst när vi kan konstatera att länder som vi hjälper med stora belopp och projekt har råd till omfattande militära satsningar och även att bedriva krig mot grannländer eller t. o. m., som har förekommit, på andra kontinenter, ifrågasätts av många i vårt land om verkligen de bidrag vi ger och de projekt vi deltar i ger avsedda effekter och är motiverade. För att svensk opinion och svenska skattebetalare - trots underskott i statsbudget och i bytesbalans - skall vara beredda till fortsatta stora satsningar är det väsentligt att stödet till olika länder upplevs som meningsfullt. a. för den skulle är det viktigt att vårt stöd till ett land kan omprövas om landet invecklar sig i krig eller förhållandena i övrigt i landet ändras i så hög grad att det svenska stödet är motiverat eller fyller avsedda funktioner. Vårt land har med rätta stränga restriktioner när det gäller vapenexport och vi slår vakt om vår alliansfrihet och vår neutrala ställning. Även mot den bakgrunden kan det vara konsekvent, ja starkt motiverat, att svenskt stöd till ett krigförande u-land inte fortsätter att utgå som om ingenting speciellt inträffat. Självklart behöver inte nödvändigtvis krigssituationer eller andra stora förändringar inom eller för ett land innebära att det svenska stödet skall upphöra. Men det är viktigt att en omprövning kan göras utifrån den nya situationen. Vi anser därför att vid överenskommelser med om nya projekt eller fortsättning av projekt eller annat stöd skall det för mottagarlandet klargöras vårt lands rätt till omprövning av stödet om landet kommer i en krigssituation eller om andra stora förändringar av förutsättningarna för svenskt stöd uppstår. En sådan klausul i avtal om bistånd utgör inte någon form av påtryckning från svensk sida. Vi anser - att för bevarande av en positiv opinion i vårt land - är det väsentligt att vi för framtiden får det nämnda förbehållet i biståndsavtalen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att vid ingående och förlängning av biståndsavtal med förbehåller sig rätt till omprövning om mottagarlandet deltar i krigsoperationer eller förutsättningarna för biståndet av andra anledningar avsevärt förändrats.
mot · G6021786 · 1983-01-23 00:00:00 — Vpk finner SIDA:s argumentation för den begärda ökningen av personalstyrkan övertygande och begär därför anslag till ytterligare åtta tjänster i enlighet med anslagsframställningen. Med hänvisning till vad som ovan anförts föreslås 1. att uttalar att den svenska biståndspolitiken skall utvecklas så att målet en procent av BNP till bistånd enligt de fastlagda principerna för vårt internationella utvecklingssamarbete uppnås, 2. att uttalar att det ursprungliga enprocentmålen för den svenska biståndspolitiken på grund av det rådande statsfinansiella läget icke kan uppnås under /84 och att detta icke officiellt må döljas med olika beräkningsknep och nya definitioner, 3. att hos regeringen hemställer om förslag innebärande att lämnar Världsbanksgruppen, 4. att beslutar att biståndet till höjs till , 5. att beslutar att biståndet till höjs till , 6. att beslutar att biståndet till höjs till , 7. att beslutar att biståndet till höjs till , 8. att beslutar att biståndet till höjs till , 9. att beslutar att biståndet till höjs till , 10. att beslutar att upptas som programland och beviljas bistånd med , 11. att beslutar att Demokratiska Jernen upptas som programland och beviljas bistånd med , 12. att beslutar att beviljas bistånd med , 13. att beslutar att beviljas bistånd med , 14. att beslutar att biståndet till sänks till , 15. att beslutar att biståndet till sänks till , 16. att beslutar att anslaget Humanitärt bistånd till höjs till , 17. att beslutar att anslaget Humanitärt bistånd till södra höjs till , 18. att beslutar att anslaget Katastrofer m. m. höjs till , 19. att beslutar att under , C 2. Bilateralt utvecklingssamarbete genom SIDA, anslå . att användas till Ny informationsordning enligt vad som anförs i motionen, 20. att beslutar att med ändring av proposition 1982/ 83:100 bil. 5 , C 2. Bilateralt utvecklingssamarbete genom SIDA, anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . 21. att riksdgen hos regeringen hemställer om åtgärder så att svenskt humanitärt bistånd utöver och södra även kan beviljas ändamål i övriga och , 22. att beslutar att under bil. 5 , C 6. Styrelsen för u-landsforskning (SAREC), anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt belopp att användas till forskning om kommunikation enligt vad som anförs i motionen., 23. att hos regeringen hemställer om förslag till inrättande av ytterligare åtta tjänster inom SIDA i enlighet med SIDA:s anslagsframställning och förslag om därför erforderlig förhöjning av anslaget i bil 5, C 4., Styrelsen för internationell utveckling (SIDA), att upptas på tilläggsbudget för /84. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) minab/gotmb 1983 73566
mot · G6021790 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1790 Anslaget till frivilliga försvarsorganisationer I regleringsbrev för /83 avseende anslag inom försvarsdepartementets verksamhetsområde anges i handlingsreglerna för planering av verksamheten att anslagen får planeras enligt de nämnda prislägena innebär inte att myndigheterna automatiskt får tillgodoräkna sig prisregleringsmedel till motsvarande belopp. I äskandet /83 i vad avser anslaget F 16 Frivilliga försvarsorganisationer m. m. upptog överbefälhavaren 63,1 milj. kr. Överbefälhavaren anvisades enligt regleringsbrev 1982/83 60,1 milj. kr. I anslaget inrymdes ej full kompensation för utebliven tjänstebrevsrätt och ej heller för bortfallet av de militära myndigheternas bistånd i samband med kursverksamheten på frivilligrörelsens kursgårdar. Instruktörerna inom den frivilliga försvarsverksamheten har fr. o. m. erhållit höjda arvoden och statsbidraget utbetalas till frivilligorganisationer fr. o. m. i stället för som tidigare hela bidraget vid årets början. Detta betyder ränteförluster. För ingendera av dessa kostnader har kompensation erhållits. De sammanlagda merkostnaderna med anledning härav understiger inte 10 milj. kr. Härtill kommer eventuell förlust av uteblivna prisregleringsmedel. Frivilligorganisationerna är i synnerligen stort behov av att veta storleken av disponibelt statsbidrag för att tidigt kunna informera om den planlagda verksamheten. Att plötsligt på grund av medelsbrist tvingas inställa planlagd verksamhet kan få konsekvenser på lång sikt för medlemmarnas inställning till det frivilliga försvarsarbetet. Likaledes är det svårt att effektivt utnyttja ekonomiska resurser, som tillförs under senare delen av verksamhetsåret, då medlemmarna i dagens samhälle planerar sin verksamhet på lång sikt och utbudet av olika aktiviteter är stort. Med hänsyn till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att de frivilliga försvarsorganisationerna med automatik bör få tillgodoräkna sig prisregleringsmedel på erhållet statsbidrag.
mot · G6021791 · 1983-01-20 00:00:00 — Motion 1982/83:1791 i m. fl. Musiken inom försvaret har ofta varit föremål för livlig debatt. Den kulturskatt som militärmusiken utgör har i vissa fall inte kommit till sin fulla rätt inom ramen för den nya regionmusiken. Militärmusikens inlemmande i regionmusiken har på sina håll gått mycket bra medan man på andra håll anser att verksamheten kan utökas ytterligare. En verksamhet med musikplutoner har inletts och tycks den ha gett mycket gott resultat. Det kan nu då verksamheten pågått finnas starka skäl för att se över hur militärmusiken kunnat inlemmas i regionmusiken och hur det fungerar. Man bör också se över om musikplutonsverksamheten borde utvecklas ytterligare. Det är försvarsmaktens behov av musik som bör vara utgångspunkten för en sådan utvärdering. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att beslutar begära att regeringen utifrån försvarsmaktens behov gör en översyn av försvarets musikverksamhet. () ()
mot · G6021793 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1793 Mer preciserade besked om inryckning till första värnpliktstjänstgöring Normalt kallas pojkar till inskrivning för värnpliktstjänstgöring - gymnasiestuderande t. ex. när de påbörjat årskurs tre. Sedan dröjer det i allmänhet innan de får veta var de placerats och i de flesta fall får de också då reda på planerad inryckningsperiod. Denna kan dock vara utsträckt över omkring . Besked som ges om perioden kan då ange en inryckningsperiod, t. ex. . Det synes f. n. ej vara möjligt att ge bättre besked. Detta är olyckligt då många ungdomar antingen behöver söka vidare utbildning på någon skola, eller söka arbete. Då en studerande endast vet att han kanske måste göra militärtjänst ställs han inför flera svårigheter. Ansökan till universitets- och högskoleutbildning måste ställas samma höst som värnpliktsinskrivningen sker eller tidigt ej skall förloras. Alternativet är att söka arbete. Det enda han kan säga till arbetsgivaren är att han skall göra militärtjänst, kanske eller kanske . I ett pressat arbetsmarknadsläge skall det mycket till för att en arbetsgivare skall anställa en person på så lösa premisser. Sökanden må sedan vara hur lämplig som helst. Det har hänt att pojkar sökt och nära nog fått arbete eller praktikplatser inom näringslivet, men förlorat dem då det framkommit att en inryckning till värnpliktstjänstgöring kan inträffa på en så dåligt preciserad tid. Ofta kan det också vara så att man inte vill sätta en arbetsgivare i sticket och ej heller vill stå i vägen för några andra arbetssökande. Vi anser, för ungdomar som här berörs, detta vara en mycket viktig fråga. Skall rätsida på dessa problem uppnås gäller det för berörda myndigheter att dra åt samma håll. Här måste främst försvars-, skol- och arbetsmarknadsmyndigheterna samordna och samarbeta. Det måste bli möjligt för inskrivningsmyndigheterna inom försvaret att ge snabbare, mer preciserade besked. Med hänsyn till det anförda hemställer vi att begär att regeringen framlägger förslag till lösningar av de i motionen anförda problemen vid inryckning till första värnpliktstjänstgöring. () PER STENMARCK (m)
mot · G6021794 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1794 De ekonomiska förmånerna för vapenfri tjänstepiiktig Enligt gällande bestämmelser framgår det inte tydligt att värnpliktig som erhållit tillstånd till vapenfri tjänst inordnas under lagen SFS 1976:1008. Med värnpliktig avses i denna förordning värnpliktig och fast anställd vid försvaret som fullgör tjänstgöring enligt vpllagen 1941:967. Denna förordning bör också innefatta vapenfri tjänstepiiktig. I lagen om vapenfri tjänst 8 § a) anges att vapenfri tjänstepiiktig är berättigad till samma förmåner i samband med tjänstgöring som 37 § 1 st. vpl lagen tillkommer vpl i samband med vpltjänstgöring. Vpl tillkommer följande ekonomiska förmåner: Efter 230 dagars tjänstgöring erhåller den värnpliktige tillägg till dagersättningen. Tillägget utgör per dag . t. o. m. 300:de tjänstgöringsdagen och med . Lagen bör ändras så att det klart framgår att en vpl som fullgjort tjänst som vapenfri tjänstepiiktig skall få tillgodoräkna sig antalet fullgjorda tjänstgöringsdagar i likhet med värnpliktig som fullgör vapentjänst. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs att hos regeringen begär en översyn av lagen SFS 1976:1008 så att vapenfri tjänstepiiktig får tillgodoräkna sig fullgjorda tjänstgöringsdagar i likhet med vapenför värnpliktig
mot · G6021795 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1795 Den frivilliga försvarsverksamheten har stor betydelse för totalförsvar. Inom det militära försvaret har hemvärnet viktiga uppgifter. Utbildningsbetingelserna både för det allmänna hemvärnet och för driftvärnet bör enligt vår mening ägnas ökad uppmärksamhet. Enligt försvarsbeslut bör tas ökad hänsyn till risken för att ett angrepp mot inleds överraskande. Vid ett överraskande anfall på vårt land kommer inte minst hemvärnets förband att ställas inför svåra uppgifter. Det är av största betydelse att utbildningen för hemvärnsmän och driftvärnsmän bedrivs under förhållanden som liknar dem som råder där de har sina krigsuppgifter. I detta avseende råder det f. n. en betänklig brist såvitt gäller strid i tät bebyggelse. Vi anser att hemvärnet måste disponera utbildningsanordningar som är anpassade till strid i tät bebyggelse. I första hand bör sådana utbildningsanordningar skaffas till hemvärnets stridsskola. Regeringen bör vidta åtgärder för att stridsskolan tillförs dessa resurser för sin utbildningsverksamhet. Mot bakgrund av det anförda yrkar vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ändamålsenliga utbildningsanordningar för hemvärnet. minab/gotab 1983 73546