ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G6021471 · 1983-01-24 00:00:00 — m. fl. Åtgärder mot yngelröta i bisamhällen Förluster för kreatursbesättningar som måste avlivas till följd av smittosamma epizootier täcks med allmänna medel. Förluster förbisamhällen som smittats av den synnerligen smittosamma bisjukdomen yngelröta (bac larvae) har , genom beslut av , täckts på samma sätt. Genom inflationens verkan har dock ersättningsbeloppet blivit alltmer urholkat. Det utgjorde fram till . per förintat samhälle. Detta motsvarar av ett bisamhälles bruksvärde. Beloppet har således inte följt prisutvecklingen. Genom beslut av regeringen ändrades ersättningsbeloppet till . per samhälle, (SFS 1982:238) men det infördes en självrisk på . 1 praktiken innebär det att biodlarens ersättning ytterligare försämrats. 13 samhällen ersätts således ej. Har odlaren 4 smittade samhällen med ett bruksvärde på . Detta motsvarar av kostnaden. Landets biodlare bedriver en energisk kamp mot bisjukdomen yngelröta. Den ringa ersättningen kan medföra ett minskat intresse hos odlarna att rapportera och förinta drabbade bisamhällen. Den framgångsrika kampanjen skulle därigenom äventyras och yngelrötan åter öka. Värdet av ett bisamhälle kan för dagen uppskattas till . I landet förintas mellan 1 000 I 500 samhällen. För att vidhålla intresset hos odlarna att snabbt utrota yngelrötan i hela landet bör ersättningen för förlorade bisamhällen utgå med ett belopp som motsvarar bisamhällets bruksvärde. Med stöd av vad som anförts ovan hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om justering av ersättning för bisamhällen som förintas till följd av att de drabbats av yngelröta. () ()
mot · G6021472 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. 1 på södra bedrivs cementtillverkning. Bruksorten har dock anor då ett alunbruk startades, vilket följdes av tegelbruk och senare alltså cementproduktion. är en typisk bruksort med bruksbostäder, bruksaffär, Folkets hus osv. som byggts upp under generationer. verksamhet har haft bruket som utgångspunkt. har man på cementfabriken ca 100 anställda. Många av dessa har föräldrar, farföräldrar och ibland släktingar i ännu fler led bakåt, som har arbetat på något av bruken. De anställda har varit och är oerhört stolta över denna fabrik. Det är en välskött och modern anläggning. Man har råvaran i närheten i en närmast obegränsad omfattning. Man kan presentera de lägsta kostnaderna för cementtillverkning i och årsvinsten har uppskattats till ca 25 milj. kr. Produktionen är av en mycket hög kvalitet och man har kunniga och erfarna anställda. Ett naturligt avsättningsområde föreligger. ägs cementfabriken i av , som ingår i Eurockoncernen och har monopol på cementtillverkning i . Med hänvisning till överproduktion vill företagsledningen nu lägga ner tillverkningen i . Behovet av cement har sjunkit med anledning av sjunkande byggnadsverksamhet, användande av ersättningsmaterial samt en ökande import. De första signalerna om nedläggning kom 1977. De fackliga organisationerna har gemensamt kämpat för att få ha fabriken kvar. Man har anvisat flera olika vägar för att uppnå detta mål. Hela bygden stöder dem helhjärtat och och kommunen arbetar för att behålla fabriken. Hotet om nedläggning kommer trots detta nu allt närmare ett förverkligande. Vi socialdemokrater har i agerat för ett ökat byggande, vilket direkt skulle påverka behovet av cement. Socialdemokraterna i län krävde att den dåvarande borgerliga regeringen skulle ta kontakt med företaget för att försöka förhindra den katastrof för södra som en nedläggning av fabriken skulle innebära. Regeringen vägrade dock att vidta några åtgärder. Byggandet behövde inte någon särskild stimulans enligt de borgerliga regeringarna. Inte heller togs någon kontakt med företagsledningen som de anställda begärt. Vi står nu inför det faktum att en nedläggning av cementfabriken i är planerad /84. Vi anser att detta icke får ske. Det gäller ju en välskött och lönsam fabrik som tillverkar produkter med god kvalitet. Det gäller också en bygd där inga som helst alternativ finns när de gäller sysselsättningen. En nedläggning vore en katstrof för befolkningen. Man måste enligt vår mening noga överväga effekterna av det ökade byggande som den socialdemokratiska regeringen initierat. Det finns också goda skäl att avvakta konsekvenserna för importen av den kvalitetshöjning som skett på svensk cement genom särskild tillsats för att motverka uppkomsten av allergier. Vi bör också mera långsiktigt se över vårt behov av cement, utvecklingsmöjligheter och eventuella exportmöjligheter. Med hänvisning till ovanstående föreslås att begär att regeringen i överläggningar med medverkar till att förutsättningar skapas för en fortsatt produktion av cement i . () () () ()
mot · G6021474 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Samhältskontroll vid nedläggning av företag Nedläggning av driften vid företag eller kraftiga nedskärningar av antalet anställda får ofta mycket långtgående effekter på samhället. Särskilt svåra blir konsekvenserna på orter där företagen har stor andel av sysselsättningen. De senaste årens nedgång i industrisysselsättningen har skapat mycket stora problem som gör situationen på många orter ohållbar. Därför behövs åtgärder som stärker samhällets befogenheter och de fackliga organisationers inflytande vid nedläggning och kraftiga personalminskningar. Är det fråga om vinstrika och väl konsoliderade företag är det oförsvarligt att använda statsmedel för att få till stånd en från samhälleliga synpunkter oacceptabel handläggning av nedläggningar eller produktionsminskningar. Det behövs en lagstiftning som ger det allmänna bättre möjligheter att ta till vara de anställdas och samhällets intressen gentemot företagen. Regeringen bör kunna föreskriva villkor, när företag planerar nedläggning eller personalminskningar av en viss storleksordning. Med en sådan reglering får regeringen en stark förhandlingsposition, vilket också bör göra det lättare att komma fram till rimliga lösningar redan vid förhandlingarna mellan företaget och de fackliga organisationerna. Reglerna bör dessutom utformas så att de fackliga organisationerna direkt får en väsentligt stärkt förhandlingsposition. Med hänvisning till vad som ovan sagts får vi hemställa att begär av regeringen ett förslag om lagstiftning i syfte att öka samhälls- och löntagarinflytandet vid nedläggningar eller inskränkningar i driften i företagen. () BO Fl NN () () () () ()
mot · G6021477 · 1983-01-25 00:00:00 — Statsbidrag till torveldade förbränningsanläggningar i och kommuner utsågs kommun att tillsammans med bl. a. och vara en försökskommun för torveldning av en förbränningsanläggning. Det avsattes dock aldrig några statliga medel till detta projekt, varför projektet kom att avvecklas. De undersökningar som då gjordes av överstyrelsen för ekonomiskt försvar visade emellertid, att torvtillgången var god i kommun och angränsande områden. Det fanns alltså goda förutsättningar att bryta torv för att försörja en fastbränsleanläggning. kommun skrinläde planerna på en torveldad förbränningsanläggning. aktualiserades emellertid planerna ånyo. De stigande oljepriserna tillsammans med dåvarande regerings tal om en ökad satsning på inhemska bränslen gjorde att kommunen återupptog utrednings- och planeringsarbetet för att investera i en ny fastbränseanläggning baserad på torv. hade ett flertal företag och kommuner, däribland kommun, ansökt om undersökningskoncession för bl. a. de torvmossar som inventerades . Överläggningar ägde rum mellan och kommuner om möjligheterna att samarbeta vad avsåg torvbrytningen. Resultatet blev ett samarbetsavtal mellan kommunernas energiverk. Innevarande år har dessutom kommunerna bildat ett gemensamt bolag för att exploatera torvmossarna. Vidare har båda kommunerna beställt pannanläggningar, som kommer att levereras . och kommuner har genom ovanstående beslut följt den energipolitik som lagts fast av riksdag och regering. Man har planerat för att ersätta oljan med inhemska bränslen. De kontakter kommunerna haft med ansvariga departement och verk har också inneburit, att man stimulerats till ett genomförande av påbörjade projekt. Den proposition som lagts avseende Vissa ekonomisk-politiska åtgärder m. m. 1982/83:50) innehåller bl. a. förslag om förbättrade ekonomiska förutsättningar för uppförande av torveldade förbränningsanläggningar. Det föreslås ett engångsanslag om 200 milj. kr., utformat som ett bidrag, vilket kan utgå med högst av investeringskostnaderna. En förutsättning för att erhålla detta bidrag är dock, att beställningar av förbränningsanläggningarna är gjorda . och kommuner har båda redan tidigare gjort sina beställningar, och pannanläggningarna skall, som ovan nämnts, levereras Detta innebär, att kommunerna löper risken att bli utan statsbidrag, detta trots att man följt den fastlagda energipolitiken. och kommuner hamnar alltså i skarven vad avser statsbidragsbestämmelserna och kan bli de enda kommuner som inte får bidrag till sina investeringar i fastbränsleanläggningar. De anläggningar som redan tagits i drift har nämligen erhållit statsbidrag. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär att frågan om statsbidrag till torveldade förbränningsanläggningar i och kommuner upptas till prövning. () ()
mot · G6021479 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1479 I budgetpropositionen förordar regeringen att vattenkraftsprojektet i Åselegrenen av genomförs. Projektet innebär bl. a. att Vojmåns vatten leds från i en tunnel. Energiproduktionen skulle uppgå till drygt 200 GWh. För /84 beräknas ett anslag på 17,3 milj. kr. Regeringen har tillsatt en parlamentarisk utredning med uppgift att bl. a. föreslå en plan för den vattenkraftsutbyggnad som krävs för att uppnå de av angivna riktlinjerna för vattenkraftens framtida bidrag till energiförsörjningen. Utredningen skall arbeta snabbt. Utbyggnaden innebär att det sista oexploaterade vattendraget i en i övrigt av utbyggnad hårt drabbad region skulle offras. Långa älvsträckor skulle torrläggas. Det av utbyggnaden berörda området är till största delen av vildmark. I området finns ett av de få kvarvarande naturskogsområdena (Styggrubban). Detta och andra områden som skulle påverkas genom utbyggnaden (vägar, tunnelpåslag, upplag för sprängsten m. har mycket stora naturvärden. Viktiga vatten för äldelfiske skulle spolieras. Projektet blir dessutom mycket dyrbart. Det finns således en rad skäl mot att projektet kommer till stånd. Enligt vår mening måste givetvis även framöver gälla att vattenkraftsprojekt som strider mot viktiga naturvårdsintressen inte kommer till stånd. Det är anmärkningsvärt, att regeringen föreslår en utbyggnad av detta slag innan förslagen från den nämnda parlamentariska utredningen föreligger. Det är sannolikt att det av utredningen kommer att framgå att de av uppställda riktlinjerna kan tillgodoses huvudsakligen genom ytterligare effektiviseringar och ombyggnader, dvs. utan att utbyggnader där starka motstående intressen finns behöver tillgripas. Ett minimikrav är därför att statsmakterna inte tar ställning till kontroversiella utbyggnadsprojekt förrän utredningens arbete är slutfört och remissbehandlat. bör således avslå regeringens förslag om utbyggnad av Fatsjö kraftstation. Med hänvisning till det anförda hemställer vi 1. att avslår regeringens förslag om utbyggnad av Fatsjö kraftstation. 2. att till : Kraftstationer m. m. för /84 under tolfte huvudtiteln anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . minskat reservationsanslag av 3 .
mot · G602148 · 1983-01-10 00:00:00 — Motion 1982/83:148 m. fl. Genom riksdagsbeslut , i anledning av proposition 1976/77:59 om utbildning och forskning inom högskolan m. m., tillskapades en högskoleorganisation med ett antal högskoleenheter, vilka var för sig innehöll ett flertal institutioner eller skolor. För högskoleregion beslöts sålunda att sammanlagt åtta olika enheter skulle ingå i . Flera av dessa utbildningsenheter är lokaliserade till . Mångå av dem har ett utbildningsinnehåll där ett entydigt samband med annan utbildning inom regionen ej finns. Redan vid remissbehandlingen av organisationsförslaget förordade i att en fristående högskoleenhet borde bildas i . Erfarenheterna av den nya högskoleorganisationen har visat att den mycket stora enhet som i utgör inte fungerar tillfredsställande sett från lärarutbildningens synpunkt. I en framställning till utbildningsutskottet från elevkårerna och de fackliga organisationerna, /SR, TCO-S och LO, som är verksamma inom lärarutbildning och utbildningsforskning i , har den bestämda meningen framförts att en högskola för lärarutbildning förlagd till vore den bästa lösningen för att utveckla den positiva syn på lärarutbildningen som regering och riksdag gett uttryck för. I proposition 1976/77:59 förutsattes att indelning i högskoleenheter och gränsdragning mellan enheter skulle kunna omprövas för mot bakgrund av vunna erfarenheter. En sådan omprövning bör också kunna ske för andra högskoleregioner. Det finns nu starka skäl för att inom göra en uppdelning så att utbildningsenheterna i , med pedagogisk eller kulturell inriktning, sammanförs till en särskild fristående högskoleenhet med egen högskolestyrelse. bör en översyn ske av möjligheterna att i skapa ett självständigt tekniskt universitet (högskola). En självständig teknisk högskola skulle möjliggöra en bättre samordning med andra tekniska högskolor i landet. Även samarbetet med näringslivet skulle härigenom kunna förenklas och underlättas. Det är också troligt att en uppdelning av det mycket stora i på flera fristående högskolor skulle innebära en vitalisering av politikernas och allmänhetens intresse för de olika högskolornas ämnesområden. Elevinflytandet inom högskolan skulle dessutom öka. motioner rörande en uppdelning av har behandlats av utbildningsutskottet och senast (1981) avslagits med hänvisning till att den s. k. uppföljningskommittén (U 1979:03) hade till uppgift att se över högskoleorganistionen. Då nu denna kommitté synes ha upphört med sin verksamhet utan att framlägga något förslag rörande organisationsfrågorna, finns det skäl att på annat sätt se över organisationen. Mot bakgrund av vad ovan framförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen framförts om en undersökning av möjligheterna till en uppdelning av i dels en särskild högskoleenhet i , dels ett separat tekniskt universitet i . () () PER STENMARCK (m)
mot · G6021480 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1480 och tredje vice talmannan regionala utvecklingsfonderna Utvecklingsfonderna har tillkommit för att stödja små och medelstora företag. Till denna kategori hör både hantverk och hemslöjd. Erfarenheterna visar emellertid att fonderna sällan intresserar sig för så småskalig verksamhet. Det finns dess bättre undantag. Som exempel kan nämnas att utvecklingsfonden i har anställt en skärgårdskonsulent. Dennes arbete har aktivt medverkat till att ett 35-tal företag etablerats i skärgården. Ett stort antal av dessa baseras på hemslöjd. Också utvecklingsfonden i har visat intresse för liknande verksamhet genom att anställa en särskild glesbygdskonsulent. Vi tror inte att livskraft och expansion inom hantverksgrenar och hemslöjd står och faller med några konsulenter hos utvecklingsfonderna. Men vi är övertygade om att många idéer kan hjälpas fram och många problem i kontakter med banker och myndigheter kan lösas upp om också de som vill starta egna företag inom hantverk och hemslöjd kan få råd och stöd från utvecklingsfonderna. Det finns goda skäl att anta att åtskilliga idéer inom hantverk och hemslöjd inte förverkligas på grund av brist på stöd och rådgivning. Av samma skäl uteblir sannolikt tillväxt i existerande småföretag inom denna del av näringslivet. Åtskilliga människor ytterligare borde därför kunna ges meningsfull sysselsättning om stödet till hantverk och hemslöjd förbättras. Det gäller särskilt i glesbygd och i andra delar av landet där människor som vill förvärvsarbeta ofta är lokalt bundna. Ett förbättrat stöd till hantverk och hemslöjd skulle vidare kunna förhindra att yrkeskunnighet som hotar att försvinna kan hållas vid liv. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att varje utvecklingsfond inom ramen för anvisade medel anmodas avdela personal med uppgift att ge stöd och råd till företag inom hantverk och hemslöjd.
mot · G6021483 · 1983-01-25 00:00:00 — Erfarenheterna från avspärrningstider, t. ex. , visar att problemet med transporterna försvårades bl. a. på grund av bristen på bildäck. F. n. finns ingen svensk tillverkning av bil- och traktordäck. Härav följer ett ökat importberoende. På grund av den fortgående koncentrationen av varuproduktion och lagerhållning, blir i en avspärrningssituation landets försörjning i högre grad än tidigare beroende av fungerande transporter. Även om man förhoppningsvis kan lita till ett fungerande järnvägsnät och insjö- och kustsjöfart krävs en betydande kapacitet av lastbilar och traktorer. Härvid framstår det som angeläget att landet genom en egen tillverkning av lastbils- och traktordäck tryggar en god beredskap utöver det regelmässiga hållandet av beredskapslager. Bortsett från beredskapssynpunkten borde det från sysselsättningspolitisk, industri- och handelspolitisk synpunkt vara av stort värde att åter få i gång den nedlagda tillverkningen av här nämnda produkter inom landet. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om svensk tillverkning av lastbils- och traktordäck.
mot · G6021484 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1484 Med anledning av proposition 1980/81:10 har beslutat om ändringar av kreditupplysningslagen, vilka trädde i kraft Ändringarna innebär bl. a. att kreditupplysningsföretagen skall underrätta den som avses med en personupplysning om vem som begärt upplysningen. En rätt till automatisk underrättelse om de uppgifter som har lämnats ut i kreditupplysning infördes även för enskilda näringsidkare m. fl., vilka tidigare inte erhållit sådan underrättelse. I huvudsak synes ändringarna i lagstiftningen och därtill utfärdade föreskrifter ha varit positiva för alla berörda. I ett avseende har emellertid svårigheter uppstått. 111 § andra stycket sägs, sedan den s. k. personupplysningskopian berörts i lagrummets första stycke, följande: När annan kreditupplysning rörande enskild person lämnas, skall den som avses med upplysningen och kostnadsfritt tillställas ett skriftligt meddelande om de uppgifter, som upplysningen innehåller rörande honom. Denna bestämmelse innebär i sak en förbättring för de berörda, huvudsakligen småföretagare. Företagaren får nämligen härigenom veta att en upplysning lämnats om honom och han får veta vilka faktauppgifter, som intagits i upplysningen rörande honom själv. Däremot får han inte besked om lämnade kreditomdömen, vilket måhända kan godtas. Vad som däremot väckt mycken irritation och upprördhet är att kreditupplysningsföretagen inte ålagts att tala om vem, som beställt och fått upplysningen. Enligt uppgift vänder sig åtskilliga företagare till datainspektionen och till kreditupplysningsföretagen och ställer frågan: Varför får inte jag veta vem, som begärt och fått en ekonomisk genomlysning av mig? Frågan om beställaruppgift bör ingå i den s. k. företagarkopian diskuterades visserligen i ovan angivna proposition utan att förslag om obligatorisk beställaruppgift i företagarkopian framlades. Den inställning som enligt ovan visats av åtskilliga småföretagare måste enligt min uppfattning medföra att saken tas under omprövning. Med hänvisning till vad som ovan sagts hemställs att beslutar begära att regeringen framlägger förslag till ändring i kreditupplysningslagen så att även den s. k. företa 1982/83:1484 6 garkopian skall innehålla obligatorisk uppgift om vem som beställt och fått upplysning.
mot · G6021485 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1485 Man kan ifrågasätta vem som axlar rollen av att vara arbetsplatsskapare inom industrin. Är det forskaren, är det storindustrin, är det småindustrin eller är det uppfinnarna? På lång sikt ger forskning kanske arbetsplatser. På kort sikt är det projektskaparna bland uppfinnare och affärsmän som kan skapa nya industriarbetsplatser . För att stimulera uppfinnarna att gräva fram nya och gamla projekt och skydda idéerna så att projektköparna kan få ta del av ett större utbud av nya projekt är det lämpligt att under krisåren en försöksperiod införs där samhället ger obemedlade fri tillgång till svensk patentansökan med exempelvis . per till patentverket inlämnad ansökan. erhåller ett litet antal projekt samhällsstöd via STU och utvecklingsfonderna där mycken tid används för att utvärdera vilka projekt som skall erhålla stöd. Genom punktinsatser att ge generellt stöd frigörs nödvändiga kapaciteter inom STU och utvecklingsfonderna så att deras arbete bättre kan utnyttjas på andra aktiviteter. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tillfälliga stimulansbidrag till svenska patentansökningar för att öka projektutbudet som är nödvändigt för nya industriarbetsplatser.
mot · G6021486 · 1983-01-25 00:00:00 — Struktur- och sysselsättningsproblem inom stenindustrin reducerades stenarbetsplatserna i landet från 238 till 79. Stenbrotten minskade från 166 till 73. Antalet sysselsatta i stenindustrin var ca 6 000 och är ca 2 000. hade /82 912 medlemmar sysselsatta inom stenindustrin. Anledningen till den utvecklingen är ändrad matrialanvändning i bostadsproduktionen. Stenen har försvunnit från entréer och trappuppgångar och i lägenheter (fönsterbänkar). Billigare material har konkurrerat ut stenen vilket är främsta anledningen till tillbakagången för stenindustrin. De kvarvarande företagen i branschen har sökt ta upp konkurrensen med bl. a. de italienska och portugisiska producenterna. Det handlar då om standardprodukter typ tunngolv - som görs maskinellt. Vad beträffar marmorn och produktionen av tunnsten ser detta ut att lyckas - icke minst genom att branschen insett nödvändigheten av målmedveten marknadsföring. Problemen för kalkstenen kvarstår dock, och här har staten möjlighet att med mera planerande åtgärdera trygga och stabilisera verksamheten. Det kvarvarande arbetet med väntar på att anslag beviljas så att renoveringsarbetet kan fullföljas. Ett annat projekt som bara väntar på att få klarsignal är . har flera kulturminnesbyggnader som styrelsen uttalat renovering för. En planerad renoveringsverksamhet för projekt som här har nämnts skulle klara kalkstensindustrierna i i och industrierna på . Denna ryckighet i planeringen och bristande kontinuitet kommer att innebära att dessa småskaliga stenindustrier kommer att slås ut - och därmed kan ett månghundraårigt hantverk försvinna. Följden skulle bli att till renoveringsarbeten som måste göras på byggnader inom landet finge man upphandla materialet från utländska leverantörer. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att av regeringen begära snara åtgärder för att bättre trygga sysselsättningen för kalkstensindustrierna i och på .
mot · G6021487 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1487 PKbanken bildades genom att Postbanken (utom postgirot) och Kreditbank slogs samman. Den arbetar på samma villkor som andra banker. Av aktiekapitalet, 633,6 milj. kr. Återstoden ägs främst av privatpersoner. Aktiens nominella värde är på . Senaste betalkurs är . Banken hade ett redovisat eget kapital 1981 på 1 243,0 milj. kr. Rörelseresultatet, som uppgick till 873 milj. kr., översteg bankens aktiekapital. Den svenska banklagstiftningen reglerar verksamheten hos samtliga affärsbanker. Staten har ett starkt författningsenligt inflytande över banksystemet i sin helhet och äger rätt att utse styrelseledamöter i centralstyrelserna. Ett statligt ägande av en affärsbank är mot bakgrund härav inget motiv för insyn. Jämförelse med andra affärsbanker 633,6 milj. kr. Koefficienten anger att börskursen för PKbanken är 5,8 gånger större än det nominella värdet på aktien. PKbankens börsvärde ligger på . En börsintroduktion av skulle innebära att statens lånebehov kunde nedbringas med motsvarande belopp. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att initiativ tas till en börsintroduktion av i enlighet med vad som anförs i motionen. () ()