mot · G602814 · 1983-01-20 00:00:00 — m. fl. Ett handlings- och utvecklingsprogram för skogsindustrin Inom svensk skogsindustri har en omfattande strukturförändring skett . Exempelvis har 52 tillverkningsenheter inom cellulosa- och slipmasseindustrin blivit nedlagda. Den strukturförändringen pågår fortfarande; när motionen skrivs äger MBL-förhandlingar rum angående nedläggning av fabriken i . Då det gäller sågverken fanns det, vid sågverksinventeringen 1973,3 567 sågverk i landet. Vid inventeringen 1979 fanns 2 488 kvar - hade alltså 1 082 sågverk lagts ner. Även inom plywood- och skivindustrin har enheter lagts ner, eller blivit föremål för förändringar. På många platser har de anställda fört en hård kamp för att rädda sina jobb. Det är också anledningen till att svensk skogsnärings framtid diskuterats och utretts intensivt i vårt land. Den mest omfattande utredningen är industridepartementets branschpromemoria, Skogsindustrin - nuläge och utvecklingsmöjligheter, Ds I 1979:5. Detta material avsågs att bli underlag för kommande förslag om skogsindustripolitiken, men än har inte något samlat grepp tagits för skogsindustrin. I stället har de borgerliga regeringarna tvingats satsa på några uppmärksammade brandkårsutryckningar. Den utveckling som inledningsvis redogörs för har helt skett på de s. k. marknadskrafternas villkor. Det har inte varit samhällets bästa som varit rättesnöret. Här som på andra områden har det varit den kapitalistiska koncentrationsprocessen som styrt utvecklingen, vilket ofta har medfört att den små enheterna har lagts ner. Dessa planlösa nedläggningar inom skogsindustrin har skapat stora problem i många regioner. Förutom en enorm kapitalförstöring ställs många människor utan arbete. Många orter får svårigheter att upprätthålla sin samhällsservice. Riksdag och regering måste här påverka strukturproblemens lösning i en sådan riktning att de samhällsekonomiskt bästa lösningarna kommer till stånd. Detta förutsätter emellertid ett aktivt engagemang i problemen från regeringens sida. Inte minst är detta viktigt för att få till stånd en bättre vidareförädling. Det är i hela landets intresse och ytterst angeläget, att vidareförädling, forskning och utvecklande av nya produkter inom skogsindustrins område genomförs. Möjligheterna till vidareförädling är långt ifrån uttömda. a. pågick en omfattande debatt om vidareförädling av produkterna från de svenska sågverken. En av enledningarna till detta var den marknadsanalys som SIND har gjort. 1* 1982/83. Den pekade på att det borde göras kraftfulla satsningar för att öka sågverkens vidareförädling i avsikt att öka lönsamheten och förhindra företagsnedläggningar. I påpekades att om hela exportvolymen från svenska sågverk skulle vidareförädlas till kundanpassade ämnen så skulle värdet av den svenska exporten öka med , från 5,1 till 8,9. Vad har hänt? I blir det mesta vid det gamla vanliga, dvs. traditionell bulkexport och försäljning vid virkesauktionerna. De senaste årens regeringars planlöshet och oförmåga att överblicka skogsindustrins problem i dess helhet har vid otaliga tillfällen genom frågor, interpellationer och motioner påtalats av de bägge oppositionspartierna vpk och sap, vilka båda har krävt ett program för skogsindustrin. Detta krav har dock alltid avvisats av den borgerliga majoriteten. Behovet av kraftfulla åtgärder på skogsindustrins område har självfallet inte blivit mindre , då motionskraven tillbakavisades. Därför bör begära att regeringen tar initiativ till en övergripande planering för svensk skogsindustri, ett handlings- och utvecklingsprogram, där vidareförädlingen får en framträdande plats. Med hänvisning till vad som anförs i motionen föreslås att hos regeringen hemställer om förslag till handlingsoch utvecklingsprogram för skogsindustrin. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)