mot · G6022126 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Arbetsmarknadssituationen i , m. m. Utvecklingen i har och genomgått en väsentlig förändring jämfört med tidigare expansiva årtionden. Befolkningstillväxten har stagnerat och är nu obetydlig. På en del håll, bl. a. i , leder detta till en ogynnsam befolkningsstruktur, vilket också är fallet i en rad kommuner utanför de större tätortsområdena. Främst är det dock arbetsmarknaden som inger stark oro. Trots kraftfulla åtgärder från den förra regeringens sida, avsedda att möta nedläggningen av Öresundsvarvet i , kvarstår ännu effekterna på arbetsmarknaden. Visserligen har ett nyetablerande ägt rurti, men detta har på inget sätt kunnat ersätta de arbetstillfällen som försvann i och med Öresundsvarvets avveckling samt de därav följande återverkningarna på underleverantörer. Det är därför med mycket stort beklagande man tvingas konstatera att det åter övervägs nedläggningar inom den svenska varvsnäringen. Självfallet kan inte utan mycket drastiska konsekvenser klara av att möta följderna av nedläggningen av ytterligare ett varv. Konsekvenserna vore orimliga, särskilt som också många anställda hos underleverantörer skulle drabbas. Det måste här också påpekas att många från Öresundsvarvet beretts sysselsättning vid i . Den höga teknologin och det yrkeskunnande som finns vid varv måste tas till vara. Det är det varv som av sakkunskapen alltid ansetts vara bäst utrustat. Därför borde det också ha de bästa förutsättningarna att bedriva en effektiv verksamhet. Utåt har måhända arbetsmarknaden i främst kommit att förknippas med Öresundsvarvet i och i . Dessa två arbetsplatser - varav den ena nu nedlagd - är dock bara en del av länets sysselsättningsproblematik. Även Ystads- och Trelleborgsregionerna har besvärliga sysselsättningsproblem. Enligt länsarbetsnämndens statistik fanns det i länet registrerade 19 100 öppet arbetslösa. Därtill var 11 800 personer tillfälligt sysselsatta genom arbetsmarknadspolitiska åtgärder såsom beredskapsarbete, arbetsmarknadsutbildning osv. Sammanlagt var det alltså omkring 31 000 personer som saknade reguljärt arbete. Detta är 7 000 fler än . Av de öppet arbetslösa svarade ungdomar i åldern för den kraftigaste ökningen. fortsatte långtidsarbetslösheten att stiga i alarmerande takt. statistik nära 9 000 personer varit arbetslösa . Det är drygt 700 fler än , dvs. Kommer denna utveckling att fortsätta så innebär det att varannan arbetslös kommer att vara långtidsarbetslös, vilket är farhågor som delas av länsarbetsnämnden. Det kan tilläggas att det endast fanns omkring 750 lediga platser i hela länet, vilket är den lägsta nivå som noterats . Det faktum att regionen för bara något tiotal år sedan höll på att bli ett s. k. överhettat område, har inneburit att de förändringar som inträffat inte alltid uppmärksammas tillräckligt. Men faktum är att några av länets tidigare basindustrier måste avvecklas i betydande omfattning främst på grund av det internationella konkurrensläget. Hit hör främst varvsnäringen och tekoindustrin. Ändå finns det goda förutsättningar kvar som måste tillvaratas och utvecklas på ett effektivt sätt. Länet har goda jordar som ger hög avkastning, yrkeskunnig arbetskraft inom skilda områden, goda utbildningsmöjligheter och ett gynnsamt geografiskt läge. Därtill finns det i länet förutsättningar för nya energiprojekt som också kan gynna riket i stort genom ett rninskat oljeberoende. Bland konkreta projekt som skulle kunna ge en välbehövlig stimulans i länet återfinns den planerade Sundshamnen i . Väl genomförd kommer en sådan anläggning också att fylla ett infrastrukturelit behov i ett vidare regionalt perspektiv och i viss mån innebära ett riksintresse. I projekteringen ingår en rationell och miljövänlig hantering och användning av kol. Realiserandet av projektet skulle ge välbehövliga arbetstillfällen till som drabbats av Öresundsvarvets nedläggning. Därtill innebär realiserandet av detta projekt många arbetstillfällen . På torde effekterna bli omfattande även för övrigt näringsliv och då även för berörda omgivande kommuner, vilka liksom drabbats av varvsnedläggningen. Inom energisektorn har länet en teoretisk energiresurs i form av geotermisk värme från en sandstensformation vilken har beräknats till över 6 000TWh, eller omkring 15 gånger totala energibehov. Det är ännu inte helt klarlagt i vilken omfattning denna energireserv kan komma till utnyttjande med nuvarande teknologi. Dock bör det göras utvärderingar av denna nästan helt försummade energikälla, som av allt att döma också uppfyller mycket högt ställda krav på skonsamhet mot miljön. Trädgårdsnäringen har stor betydelse i länet. Dock måste branschen slåss mot utländsk import från länder med bl. a. betydligt lägre kostnader beroende på ett gynnsammare klimat. De senaste årens höjningar av oljepriserna har för trädgårdsnäringen lett till stora ekonomiska svårigheter. Mycket tyder på att den geotermiska energin från de skånska sandstensformationerna skulle kunna verksamt bidra till branschens uppvärmningsbehov och minska oljebehovet. Därför bör resurser tilldelas för forskning och utveckling av metoder lämpade att dra nytta av dessa energiresurser för uppvärmningsändamål för växthus men också i fråga om bostäder m. m. Livsmedelsindustrin har en fast förankring i länet genom den nära kontakten med råvaruproducenterna. Här finns också ett lokalt överskott som lätt finner avsättningsmöjligheter i resten av landet, och som även i vidareförädlad form borde ha större förutsättningar än att exporteras. Vid finns en betydande forsknings- och kunskapskapacitet inom det livsmedelstekniska området. Detta bidrar ytterligare till att näringsgrenen har en betydande utvecklingspotential i länet. I sammanhanget bör erinras om att Östersjöfisket genom de relativt nya fiskegränserna borde kunna få en ökad betydelse dels för en rad kustkommuner, dels också för livsmedelsindustrins utveckling. Till de positiva fördelarna i länet hör läget nära kontinenten som bör utnyttjas genom väl fungerande trafikförbindelser. Planerna på en KM-bro måste emellertid betraktas som ett ohållbart alternativ ur en rad aspekter, varvid främst de ekonomiska och de miljömässiga skälen måste betonas. I stället måste satsningar göras på andra förbindelser med kontinenten. Främst är det färjetrafiken, som skall prioriteras. Förbindelserna mellan och får inte enbart ses som en regional angelägenhet utan också som ett riksintresse, varför ett statligt engagemang kan vara aktuellt. Även förbindelsen får återupptas, eftersom den fyller en stor uppgift för näringslivets utveckling och service inom Landskronaregionen. Den linjen utgör dessutom en nära anknytning mellan det svenska och danska motorvägsnätet. Den tveksamhet som varit rådande beträffande en broförbindelse har försvårat för de skånska kommunerna att få till stånd tillfredsställande färjeförbindelser över , då möjligheten av en framtida bro gjort långsiktiga satsningar riskabla. I sammanhanget kan erinras att flygplatsen , beroende på en rad faktorer, inte fått det utnyttjande som avsetts. Till detta har bidragit bl. SAS inriktning på . Det vore välbetänkt om valde att stödja framför att bidra till ytterligare satsningar på vad gäller SAS verksamhet. En förutsättning för regionens utveckling är goda kommunikationer. Regionalt har en satsning genomförts i interkommunalt samarbete inom kollektivtrafiken. Detta har resulterat i bl. a. en satsning på de s. k. pågatågen, som f. ö. är utvecklade och tillverkade i . Denna utveckling måste fortsätta, eftersom god kollektivtrafik är en underlättande faktor när det gäller möjligheterna att utjämna lokala variationer i fråga om tillgång och efterfrågan på arbetskraft. Men det behövs ytterligare initiativ för kommunikationerna i länet. Mycket av dessa ligger inom SJ:s ansvarsområde och omfattar banor som tyvärr fått förfalla. Sålunda borde bansträckningen Malmö-Staffanstorp-Sjöbo vara av stort intresse efter den utflyttning som ägt rum från , samt med tanke på övriga berörda kommuner, som därigenom skulle få bättre möjligheter att stärka sitt näringsliv. Persontrafik på denna bana skulle dessutom minska personbilismen på berörda landsvägar. Elektrifiering av järnvägen skulle betyda mycket för Ystads utveckling och förbindelserna med och . Den skulle också främja en regional balans. Godstrafikmängden är av sådan omfattning att det nära nog är lönsamt med en elektrifiering av järnvägen. En upprustning av järnvägslinjen och en förbättring av persontrafikservice skulle sannolikt skapa underlag för att göra denna järnvägslinje lönsam. Kollektivtrafiken kan inte ombesörja alla personkommunikationer Vidare ökar kontinuerligt behoven av effektiva, snabba och ekonomiska varutransporter. En avvägning måste därför ske mellan spårbunden trafik och landsvägskommunikationer. Brister finns både i fråga om de stora genomgående vägtrafiklederna och vad gäller en rad vägsträckor av lokal betydelse. Det bör erinras om att det här inte bara är en fråga om framkomlighet, utan framför allt en fråga om personsäkerhet. Under rådande arbetsmarknadsläge finns det ytterligare skäl att igångsätta vägprojekt. Vi vill emellertid kraftigt understryka att förbättringen av vägarna i första hand bör ske genom ombyggnad av befintliga vägsträckningar och ett bättre underhåll av dessa. Utbyggnad och omdispositioner i vägnätet måste företas under största möjliga hänsynstagande till de högklassiga åkerjordar som finns inom länet. Detta bör gälla all nybebyggelse. Dock är det viktigt att framhålla att dessa jordbruksarealer inte behöver vara något hinder i sig när det gäller utbyggnad av bl. a. länets industri. Genom en planerad resursanvändning bör det finnas alla möjligheter att bevara värdefulla jordar som annan, ur brukningssynpunkt mindre eller helt ointressant mark tas i anspråk för den utbyggnad som näringslivet och bostadsbyggandet kan behöva. Det behöver inte bli några allvarliga konflikter mellan jordbruksintressen och annan markanvändning, men det kräver en medveten planering. har genom sitt läge och genom tillgången till universitet, teknisk högskola och en rad andra institutioner på hög nivå stora samlade forskarresurser. Tillsammans med en positiv vilja att satsa på nyföretagande innebär detta en kombination som är väl värd att tas till vara. Även om nyetablerandet av företag på kort sikt inte kunnat lösa t. ex. problem, är det ändå ett gott exempel på vad som kan åstadkommas genom samverkan mellan en finansiell institution, stat, kommun och enskilda. Det har också visat sig att den relativt nya datatekniken redan inneburit att en rad företag nyetablerats med utgångspunkt i högskolan i . Världskända företagsnamn som , Tetra och är också produkter av denna miljö. F. n. är det främst de nya teknologierna i fråga om datorer och bioteknik som uppvisar en kraftig utvecklingspotential. Det finns därför alla skäl att dessa ges stöd kanaliserat bl. a. genom forskningsresurser till universitet och högskolan i . Detta är inte bara ett regionalt intresse utan också en riksangelägenhet, då en sådan framsynthet är nödvändig för att bibehålla och om möjligt stärka internationella konkurrenskraft på exportmarknaderna. I sammanhanget är det viktigt att betona att det vore kortsynt att låta dessa krav gå ut över de resurser som tillförs grundforskningen. Det räcker att påpeka att all tillämpad forskning och teknisk utveckling i princip bygger på grundforskning. En rad argument talar för olika nya former av samarbete mellan näringsliv och universitet samt högskola parallellt med de redan etablerade. Det ligger inom riksintressets ram att ta till vara nya sådana möjligheter om de visar sig ha positiva fördelar. Med hänsyn till arbetsmarknadsläget i länet samt till de förutsättningar som finns torde det finnas alla skäl för att regionen får ta del av nya statliga initiativ i fråga om institutioner och centra av olika slag. Som exempel kan nämnas att väl uppfyller kraven som kan ställas för lokalisering av ett miljötekniskt centrum. Men även andra nya verksamheter, t. ex. inom energiteknikens cmråde, skulle naturligt passa in i de verksamheter som redan finns i länet. Sådana satsningar skulle förutom omedelbara effekter på sysselsättningsläget också innebära en välbehövlig stimulans för länet. I motionen har vi försökt teckna en bild av situationen i . Det finns en rad resurser i länet som kan utgöra grundvalen för nya verksamheter vilka ersätter dem som länet förlorat. Men detta är inte en övergångsprocess som sker av sig själv. Det krävs målmedvetna satsningar om dessa resurser skall tas till vara. För flera av dessa satsningar krävs statligt stöd, och beslut som fattas av riksdag och regering. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs* 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande arbetsmarknadssituationen i samt åtgärder för att skapa nya sysselsättningstillfällen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande forskning, utveckling och nyetablerande inom näringslivet och dess regionala betydelse och därmed förknippade riksintressen, 3. att uttalar sig för vad som i motionen anförts i samband med lokalisering av nya institutioner, verk etc., 4. att uttalar att regeringen beaktar de särskilda omständigheter som råder i bl. a. efter nedläggningen av Öresundsvarvet i och dess konsekvenser. * Se även motionerna 1982/83:2127-2129. () ()