mot · G602227 · 1983-01-12 00:00:00 — Ändring i patentlagen (1967:837) m. m. 1982/83:67) Departementschefen tar i propositionen i avsnitt 3. Vissa allmänna synpunkter rörande patent inom det mikrobiologiska området upp frågan, om patent verkligen är en lämplig skyddsform för vissa uppfinningar inom det mikrobiologiska området och säger sig för egen del ha viss förståelse för att man kan ifrågasätta detta. a) att de mikrobiologiska uppfinningarna f. n. skyddas i de flesta stora industriländer med patent, b) att det inte är troligt att det skulle gå att få till stånd en internationell diskussion om andra skyddsformer för uppfinningar inom det mikrobiologiska området och slutligen c) att inte bör isolera sig från den internationella utvecklingen på patentområdet. Med hänsyn härtill anser departementschefen att även i fortsättningen bör tillämpa patentet som skyddsform för alla uppfinningar inom det mikrobiologiska området. Det är överraskande att departementschefen gör detta generella uttalande utan att närmare redovisa vilka typer av uppfinningar som förekommit inom det mikrobiologiska området och behandlats enligt gällande patentlagstiftning och vilka typer av uppfinningar som kan förvänta^ genom exempelvis utvecklingen inom mikrobiologin, främst inom molekylärbiologin och det gentekniska området. Det är först genom de allra senaste årens utveckling inom dessa områden som frågan om patent är en lämplig skyddsform för vissa uppfinningar inom det mikrobiologiska området verkligen på allvar aktualiserats. Gällande patentlagstiftning har inte förutsett denna utveckling. Gentekniska förfaranden, genom vilka det är möjligt att artificiellt åstadkomma förändringar i arvsmassan hos mikroorganismer, kan sålunda icke inrymmas under det nuvarande begreppet mikrobiologiskt förfarande i lagtexten. Snarare kan dessa förfaranden sägas vara i princip av sådan natur att de kan jämföras med vad i patentlagen sägs utgöra väsentligen biologiskt förfarande för framställning av växter. Sistnämnda förfarande kan i ej skyddas genom någon form av privaträttsligt skydd. Det kan f. ö. uppstå problem att över huvud taget avgränsa nämnda gentekniska förfaranden från biologiska förfaranden, när de förstnämnda har avseende på högre organismer, t. ex. avser att införa en kvävefixerande gen i en växt. Enligt gällande lagstiftning får patent meddelas på mikrobiologiskt förfarande och alster av sådant förfarande. De förfaranden som utvecklades 1 1982/83. och patentsöktes inom lagstiftningens ram avsåg i huvudsak odling av från naturen hämtade, kända eller nya mikroorganismer för framställning av nytt antibiotikum, nytt enzym eller någon annan kemisk substans. Antibiotikumet, enzymet eller substansen var alstret av det mikrobiologiska förfarandet, icke någon my mikroorganism. Lagstiftaren kunde inte förutse att en ny mikroorganism över huvud kunde åstadkommas genom förändring av arvsmassan hos en mikroorganism med hjälp av hybrid-DNA-teknik. De nordiska patentmyndigheterna har inte heller ansett sig böra meddela patent på en uppfinning, som avser en mikroorganism som sådan. Det under remissbehandlingen framförda kravet på en utredning av frågan om hur gentekniskt förfarande och ny mikroorganism, erhållen genom sådant eller annat förfarande, skall kunna skyddas och den lämpliga utformningen av ett sådant skydd framstår därför som väl motiverat. En sådan utredning bör också på ett mera grundligt sätt än vad som är fallet i propositionen definiera begreppet mikroorganism. Patentbesvärsrätten har ansett en sådan utredning påkallad för att få fram riktlinjer för bedömningen. Även IVA, som har en annan utgångspunkt än patentbesvärsrätten, anser definitionen ofullständigt behandlad och föreslår remiss till internationell vetenskaplig expertis för slutgiltig utformning. Det internationella rättsläget beträffande skydd för exempelvis mikroorganismer har varit och är fortfarande oklart. Som departementschefen framhållit uppkommer särskilda problem på just det mikrobiologiska området. Mikroorganismer utgör i likhet med växtförädlingsprodukter ett levande material med speciella egenskaper. När det gäller växtförädlingsprodukter ansågs, som tidigare påpekats, de vanliga patentreglerna inte kunna tillämpas utan specialregler måste uppställas. Det var då lämpligare att ta in växtförädlingsprodukterna i en särskild lag än att söka pressa in dem i patentlagen. De många särskilda problem som aktualiseras inte minst genom nu framlagda förslag till lagändring och avgivna remissyttranden visar att motsvarande synpunkter i hög grad gör sig gällande även beträffande mikroorganismer. Universitetsforskare i har också ifrågasatt om icke en särskild civilrättslig skyddsform för mikroorganismer i stil med växtförädlarrätten för nya växtsorter vore att föredra. Röster har f. ö. höjts mot varje form av monopolisering av mikroorganismer. Den framtagna nya gentekniken, som i och för sig berör såväl mikroorganismer som växter och djur, utgör resultatet av en intensiv grundforskning, som bedrivits vid högskolor och universitet runt om i världen. Resultatet har möjliggjorts mycket tack vare det fria informationsbyte som traditionellt sker mellan sådana institutioner. Även om forskningsresultaten i sig är banbrytande kommer det för den fortsatta utvecklingen att krävas ytterligare intensiva forskarinsatser. Samma - om inte starkare - skäl som anfördes för att från ett privaträttsligt skydd utesluta metoder, som i huvudsak syftar till att förändra arvsmassan hos en växt, kan även anföras beträffande dessa nya gentekniska metoder. Också beträffande dessa metoder är det av vikt att de kan utövas i fri växelverkan mellan forskare och andra utövare. har ett starkt kommersiellt intresse kunnat iakttas för dessa nya gentekniska metoder. konstaterar såväl svenska som utländska forskare att en betydande försämring ägt rum när det gäller det fria informationsutbytet. Det finns anledning undersöka om icke denna starka kommersialisering, i vilken också ingår ett utnyttjande av patentsystemet, paradoxalt nog snarare hindrar än främjar den tekniska utvecklingen. De nu framlagda förslagen till ändringar i lagstiftningen som begärts av industriorganisationerna i kan förstärka denna verkan. Detta får anses beklagligt med hänsyn till den betydelse som forskningsresultaten inom molekylärbiologin och gentekniken kan få inte minst för . Med stöd av vad ovan anförts hemställs att hos regeringen begär att frågan om hur skyddet för uppfinningar inom det mikrobiologiska området lämpligen bör utformas närmare utreds, varvid det i motionen anförda beaktas.