mot · G702151 · 1983-11-15 00:00:00 — m. fl. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 1983/84:40) Ett väl fungerande transportsystem är en förutsättning för en framgångsrik närings- och industripolitik liksom för att utveckla regionerna. Erfarenheter och undersökningar visar att landets belagda vägnät till har sådana skador som är oacceptabla. En växande volym tunga transporter överförs till detta hårt belastade vägnät. Om vägnätet under dessa förhållanden skall restaureras och därmed kapitalförstöring undvikas erfordras ofantliga belopp ägnade att ytterligare pressa den statliga ekonomin. I detta läge måste man allvarligt pröva åtgärder för ökat utnyttjande av järnvägarna, vilka har en betydande överkapacitet. Ett ökat utnyttjande av järnvägarna för långväga transporter skulle också innebära en bättre energihushållning, mindre trängsel på vägarna och därmed en minskning av trafikolyckorna. Vid en eventuell uppgång i konjunkturen, vilket regeringen synes räkna med, är det angeläget att järnvägarna har resurser att möta ett växande transportbehov. Här kan refereras till av gjorda prognoser som pekar på en 24-procentig ökning av transportarbetet fram . Prognosen visar f. ö. att det ökade transportbehovet blir störst för exportindustrin och att lastbilarna tar det mesta. Trots vissa ökade investeringsanslag har SJ en betydande eftersläpning av försummade investeringar. Det gäller såväl rullande materiel och spårkapacitet som verkstäder och terminaler. Om man skall uppnå den önskvärda, mera samhällsekonomiskt inriktade, transportstrukturen på godssidan, fordras t. ex. en anpassning till marknaden och en förnyelse av vagnparken. Tiotusentals godsvagnar är praktiskt taget oanvändbara och en belastning och ett hinder. Hela frågan om modernare järnvägsteknik och modernare utrustning för godshantering har ett klart samband med investeringarnas omfattning och inriktning. Enligt vår mening måste man också se detta problem i samband med kristendenserna vid Ageve (vagnverkstad). Det måste innebära en planeringsmiss om Ageve slår igen driften som SJ behöver modernisera och förnya sin vagnpark. Andra exempel visar att neddragna investeringar för SJ försämrar företagets möjligheter att motsvara ökade krav men ännu mer . Det gäller bl. a. spårupprustningar på , där kapaciteten måste förstärkas snabbare på grund av trafikomfattningen och inlandshanesyste Rättelse: S. 11, hemställan delas upp i 1. och 2. met där ökade transporter av rundvirke och malm kan noteras inte minst i . Den av SJ begärda investeringsramen innebär en nominellt ökad medelsförbrukning med 314 milj. kr. Av detta belopp är 213 milj. kr. kostnadsstegringar på grund av höjd prisnivå. Återstående 101 milj. kr. beräknas motsvara den i långtidsplanen fastställda volymökningen . En sänkning med 200 miljoner enligt propositionens förslag betyder i verkligheten en sänkning av investeringsvolymen under den fastställda plannivån, som i sin tur var betydligt lägre än vad SJ ansåg sig behöva då långtidsplanen fastställdes. Med hänvisning till de skäl vi tidigare anfört kan vpk inte biträda den föreslagna neddragningen av investeringsnivån. De ca 300 miljoner som kommunikationsministern anser sig kunna förstärka statsbudgeten med synes sammanhänga med en transaktion där amorterar motsvarande belopp på den rörliga kredit man har i . Vi kan godta denna åtgärd eftersom den inte drabbar investeringsverksamhet. Men detta innebär inte att vpk sanktionerar de nya finansieringsprinciper som styrelse föreslår i sin s. k. treårsplan för perioden /851986/87. Vi kommer i samband med budgetpropositionens behandling att ingående granska dessa frågor, bl. a. med beaktande av personalens synpunkter och tidigare utredningar om de statliga verkens driftsformer och finansieringssystem. Med hänvisning till det anförda föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande aviseringen i proposition 1983/84:40 om neddragning av investeringsnivån inom SJ. (vpk) . (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)