mot · G6021977 · 1983-01-25 00:00:00 — i m. fl. En god miljö är en av de viktigaste förutsättningarna för ett rikt mänskligt liv. Våra insatser för att värna miljön är inte minst inriktade på kommande släktled. Vi kan konstatera att vi saknade kunskaper inom viktiga miljöområden. bok var en väckarklocka. Den visade oss framför allt sambandet mellan giftanvändning och en kraftig påverkan på djurarter, som genom sitt levnadssätt utsattes för en anrikning av gifterna. Kunskapen om dessa förhållanden har starkt förbättrats, och anpassningsåtgärder har satts in både i och utomlands. De kemiska bekämpningsmedel som t. ex. jordbruket använder har utvecklats mot lägre giftighet. Motsvarande utveckling återfinns på en rad områden. En av de mest betydelsefulla förbättringar som skett på miljöområdet under de borgerliga regeringarna är de minskade svavelutsläpp som åstadkommits genom den kraftiga minskningen i försurningen av ledningsolja, . Detta betyder att utsläppen av svaveldioxid minskat med ca . Risken för oljeskador på våra kuster bör ha minskat när vår totala införsel av oljeprodukter gått ner med . Det finns mot denna bakgrund skäl att se positivt på våra möjligheter att värna om och förbättra vår miljö. Miljön och vårt ekonomiska läge Vårt lands ekonomiska problem är stora. Det slutliga budgetunderskottet, som den socialdemokratiska regeringen låtit öka kraftigt, och det stora underskottet i våra affärer med utlandet visar våra allvarliga balansbrister och är ett latent hot mot vår välfärd. Att återställa den ekonomiska balansen måste ha högsta prioritet. Om denna prioritering inte kommer till stånd innebär det bl. a. en risk för att viktiga miljövårdsinsatser inte kan utföras helt enkelt därför att våra resurser successivt urholkas. Om vi däremot lyckas i våra ansträngningar att åter skapa ekonomisk balans och ekonomisk tillväxt ökar våra möjligheter att sätta in stora resurser för en god miljövård. En god ekonomi är enligt vår mening nyckeln till en god miljövård. Försurningen i våra sjöar och vattendrag är ett allvarligt problem. Den förorsakar en långtgående utarmning av sjöarnas biologiska liv. Vid låga pH-värden kan utfällning av metaller i vattnet förekomma. Detta ökar riskerna för att människor tar skada. Försurningen sker på olika sätt. Huvudorsaken är med all sannolikhet luftföroreningar, som innehåller svaveldioxid och kväveoxider. beslutade om en femårig försöksverksamhet med kalkning av sjöar och vattendrag, för att samla erfarenhet om effekterna av kalkning på växt- och djurliv. Dessa erfarenheter är klart positiva. Fortsatt försurning har kunnat hejdas och kemiska och biologiska förändringar motverkas. anser att anslaget Bidrag till kalkning av sjöar och vattendrag skall räknas upp för /84 till 75 milj. kr. Enligt vår uppfattning bör anslaget uppgå till 70 milj. kr. eller 5 milj. kr. mer än vad regeringen föreslår. De styrmedel som vi använder för att nå överenskomna miljöpolitiska mål är administrativa regleringar, som anger den mängd förorening en viss anläggning får släppa ut. Som komplement till sålunda fastställda högsta värden vill vi föreslå en miljöavgift i detta fall avsedd att i fortsättningen finansiera behövlig kalkning. Avgiften bör läggas på de anläggningar, där försurande utsläpp sker. Systemet bör ha en sådan utformning att en god rökgasrening, som resulterar i låga halter surgörande ämnen, ger låga avgifter. Avgiftssystemet skulle även kunna ta hänsyn till mängden potentiellt cancerframkallande ämnen i de luftföroreningar en anläggning avger. Ett sådant system borde stimulera till ökade insatser på reningssidan och minska behovet av ytterligare statliga regleringar på detta område. Av praktiska skäl bör begränsning ske till anläggningar av viss storlek. Regeringen kommer att föreslå en höjning av beredskapsavgiften på olja med . per m3 för att finansiera åtgärder mot försurning. Enligt vår mening är generella höjningar av denna typ ett trubbigt instrument för att begränsa luftföroreningar av avgörande effekt. Åtgärder för att begränsa utsläppen kommer med en sådan metod inte att premieras. Den av oss föreslagna avgiften skulle även indirekt gynna investeringar i värmepumpverk, som ger en i miljöavseende överlägsen värmeproduktion. Vi vill i detta sammanhang betona att försurningen snart på sina håll gått så långt att kreditgivarna blivit tveksamma i fråga om skogens värde som kreditunderlag. En utredning om de långsiktiga ekonomiska konsekven serna på grund av försurningen av mark och grundvatten, korrosion m. m. vore därför i högsta grad angelägen. Naturvården är en integrerad del av miljöpolitiken. Den syftar till att bevara och vidareutveckla det svenska kulturlandskapet. De största insatserna på detta område utförs och har utförts av jordbrukare ocvh skogsbrukare, som genom odlarmöda skapat detta landskap. Det är enligt vår mening självklart att en aktiv naturvård utnyttjar den kunskap som markägare har i rikligt mått och att ett förtroendefullt samarbete skapas med dessa. Ett sådant samarbete kan ha formen av avtal om naturvårdande insatser från markägarens sida mot ersättning. Denna form bör enligt vår mening användas i ökad utsträckning medan däremot förvärven av mark för naturvård bör dämpas. Anslaget för naturvård bör därför sänkas till 15 milj. kr. Som ett ytterligare skäl för detta förslag kan framföras att betydande svårigheter föreligger att förvalta tidigare förvärvad mark. beräknar medelsbehovet för vård av naturreservat till 47 milj. kr. Föredragande föreslår 27 milj. kr. Det förefaller snarare rimligt att överföra medel från anslaget H4: Förvärv av mark till anslaget H 5: Vård av naturreservat m. m. Vi föreslår ett anslag för /84 på 53 milj. kr. Denna minskning framstår som rimlig med hänvisning till den mycket stora reservation på nära 125 milj. kr. Enligt uppgift från statens naturvårdsverks tekniska avdelning är fortfarande ca 17 milj. kr. av denna reservation odisponerad. Då projekten ofta har en lång genomförandetid torde effekten av föreslagen minskning bli obetydlig. Höga anslag inbjuder till satsningar med ett risktagande som inte står i rimlig proportion till möjligheterna till framgång. Med stöd av det anförda hemställs 1. att under anslaget H 12 Åtgärder mot försurningen anvisar ett i förhållande till regeringens förslag förhöjt anslag med 5 milj. kr. 2. att hos regeringen begär en utredning om de långsiktiga ekonomiska konsekvenserna av försurningen, 3. att under anslaget H 4 för naturvård anvisar ett i förhållande till regeringens förslag sänkt anslag med 5 milj. kr. 4. att under anslag H 11 Stöd till miljöskyddsteknik m. m. anvisar ett i förhållande till regeringens förslag sänkt anslag med 10 milj. kr. till 53 milj. kr. L. () i HANS () () () (m) () BO () () () () () ()