ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G702156 · 1983-11-16 00:00:00 — Fortsatt giltighet av lagen (1974:922) om kreditpolitiska medel (prop. 1983/84:43) I likhet med riksbanksfullmäktige anser jag att det finns goda skäl att se över den kreditpolitiska lagstiftningen. Det förslag som arbetats fram av kreditpolitiska utredningen i betänkandet En effektivare kreditpolitik (SOU 1982:52) bör dock bli föremål för en mer omfattande lagteknisk värdering. I avvaktan på att utredningens förslag på detta sätt kan överarbetas bör nu gällande lagstiftning om kreditpolitiska medel förlängas under högst och icke såsom i proposition 1983/84:43 föreslagits . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att med avslag på proposition 1983/84:43 begär att giltighetstiden för lagen (1974:922) om kreditpolitiska medel förlängs med högst . . ÅSLING (c)
mot · G702159 · 1983-11-17 00:00:00 — Motion 1983/84:159 Ny organisation för postverket (prop. 1983/84:34) I proposition 1983/84:34 föreslås en ny organisation för postverket i enlighet med ett förslag från verket. Omorganisationen har till syfte att ge en starkare betoning av affärs- och marknadsorientering. Det sägs också att postens tjänster måste utvecklas i nära kontakt med kunderna så att man ännu bättre än kan tillgodose olika kunders speciella önskemål. Det framgår fortsättningsvis att det i första hand är de stora företagens behov och önskemål som skall tillfredsställas. Jag menar att den princip som bör vara vägledande för postverket är att brev till och från enskilda medborgare kommer fram på utlovat sätt. Detta innebär att postverket i första hand bör tillse: - att brev läggs i rätt brevlåda och inte i grannens, - att lördagsbrev kommer fram och inte , - att s. k. A-brev kommer fram och inte på två, m. m. Postens betoning av kundservice skall således inriktas även på de enskilda kunderna som skall ha posten, inte bara på de stora företagen och organisationerna som skickar den. I samband med att postverket intensifierar sin service till näringslivet anser jag att man också skall öka sin service till de medborgare som är mindre intresserade av reklampost. kan t. ex. i en särskild kampanj upplysa sina kunder om deras rätt och möjlighet att stryka sig ur de adressregister som säljs till reklamköparna. Med hänvisning till ovanstående hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om postens service till de enskilda medborgarna.
mot · G702160 · 1983-11-17 00:00:00 — m. fl. Arbete i ungdomslag hos offentliga arbetsgivare (prop. 1983/84:46) har i motion 1983/84:34 yrkat avslag på regeringens förslag om ungdomslag med motiveringen att förslaget är olämpligt utformat på flera viktiga punkter och därtill oklart på ytterligare punkter. Några av dessa oklarheter har förtydligats i den nu föreliggande propositionen. anser dock alltjämt att den största svagheten i förslaget om ungdomslag är att regeringen vill tvinga in kommunerna, parterna och ungdomarna i en form som ger föga utrymme för lokala och individuella lösningar, och man stänger helt porten till näringslivet. har i sin ovan nämnda motion i stället förordat nya avtal om en utvidgning av de s. k. ungdomsplatserna att gälla också 18-19-åringarna och om ett särskilt stöd till dem som anställer ungdomar genom nedsättning av arbetsgivaravgifterna. Med hänvisning till ovanstående hemställs att avslår proposition 1983/84:46. () () () () () minab/gotab 1983 77226
mot · G702161 · 1983-11-17 00:00:00 — 1982/83:161 m. fl. Ny organisation för postverket (prop. 1983/84:34) I regeringens proposition 1983/84:34 föreslås att nuvarande och postområden skall bilda en region med som regionort. Detta förstärker de svårigheter som redan finns i Uddevallaområdet.Uddevallavarvet har tappat ca 400 arbetstillfällen. beslutade att ytterligare 400 skall försvinna . Denna neddragning innebär dessutom färre anställda i företag som på olika sätt är beroende av varvet. Enligt kommunens egna beräkningar kommer man under att åderlåtas på mellan 1 000 och 1 500 arbetstillfällen. Kända och påtagliga risker förutom varvsnäringen är nedläggning och neddragning inom slakteriverksamheten, tekoindustrin och verkstadsindustrin. Förslaget att ej blir regionort för det nya postområdet upplevs som ytterligare en belastning. Visserligen sägs det i propositionen att inga administrativa arbetstillfällen kommer att minska på de områdesförvaltningar som ej blir regionorter. Med tanke på att samhället måste planera på lång sikt och tänka på konsekvenserna för framtiden inställer sig några frågor: Kommer man att få behålla samma administration på nuvarande områdespostkontor som man har ? Kommer postkontor inte närmast att betraktas som en filial till ? Kommer man att få behålla försäljningskontoret som finns i ? Vi anser att speciella karaktär , med utsträckta och flera extra lantbrevbärarlinjer, extra öppethållande, extra transporter och väsentligt utökad personal under den korta sommarperioden, gör det naturligt att blir regionort. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att skall utses som regionort för det nybildade postområdet. () () () ()
mot · G702165 · 1983-11-22 00:00:00 — Motion 1983/84:165 m. fl. Förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /84 (prop. 1983/84:25) I proposition 1983/84:25 föreslås att ytterligare . anvisas för medverkan i studiefasen rörande det nordiska radio/TV- och telesamarbetet via satellit. Denna fråga har utretts under en följd av år till höga kostnader. Förutsättningarna för ett dylikt samarbete har därtill förändrats . Intresset för t. ex. Tele-X har varit mycket litet från några nordiska länders sida. Vad som krävs är inte ytterligare utredningar utan ett samlat mediapolitiskt program för och för - ett program som tar fasta på den mediapolitiska situationen vi befinner oss i och som styrs alltmer av starka kommersiella intressen. Mot bakgrund av ovanstående hemställs att beslutar avslå proposition 1983/84:25, C Massmedier m. m., anslag till Nordiskt radio- och TV-samarbete via satellit. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G702167 · 1983-11-22 00:00:00 — och organisation för postverket (prop. 1983/84:34) I propositionen föreslås bl. a. att 33 postregioner inrättas. Den styrning som huvudkontoret skall utöva gentemot regionerna föreslås ske främst genom angivande av mål och kontroll av att målen uppfylls. Inom de givna ramarna förutsätts att regionerna skall ha stor självständighet. Om beslutar att genomföra den föreslagna omorganisationen i enlighet med det föreliggande förslaget vill vi beträffande den föreslagna postregion anföra att bör utses som lokaliseringsort för det nya regionkontoret. Följande skäl kan anges för en sådan lokalisering: Mellersta och norra har en speciell struktur med sin skärgård och den stora andelen sommarboende, vilket ställer extra stora krav på postens organisation. Därför bör regionkontoret vara lokaliserat inom detta område med sina speciella problem, eftersom det där finns en god insikt i dessa problem. Sysselsättningssituationen är mycket bekymmersam i , med en redan hög arbetslöshet och dessutom ett antal varsel. Flertalet större företag i är statligt ägda och staten har därför ett särskilt ansvar för sysselsättningsläget i . Även om det nuvarande förslaget inte direkt innebär färre arbetstillfällen i så drar många initierade bedömare den slutsatsen att det kommer att leda till en överflyttning av arbetstillfällen från till . a. anför 3029 i mycket bestämda sådana farhågor. har av statsmakterna utpekats som regionalt transportcentrum. Därför måste det vara felaktigt att i andra praktiska beslut, som exempelvis lokalisering av postens regionkontor, gå emot dessa intentioner. I propositionen talas bl. a. om ökad kundnärhet. Det bör då påpekas att (till skillnad från ) har ett centralt läge inom den av postverket föreslagna regionen. Detta har varit vägledande vid t. ex. och Lokalradions ortsval inom de serviceområden dessa enheter betjänar och som nära överensstämmer med den i propositionen föreslagna postregionen. Om beslutar att genomföra den i propositionen föreslagna omorganisationen hemställer vi med hänvisning till det ovan anförda att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående lokalisering av huvudkontor för den postregion sorn skall komma att omfatta mellersta och norra samt och delar av .
mot · G702168 · 1983-11-22 00:00:00 — organisation för postverket (prop. 1983/84:34) I proposition 1983/84:34 föreslås bl. a. förändringar i postverkets lokala och regionala administrativa organisation. Postens organisation i består av och kommuner, vilka utgör postområde samt kommunerna , vilka ingår i postområde. I propositionen föreslås att postområde och bildar en postregion med regionhuvudort . Förslaget innebär vidare att och kommuner hänförs till postregion. i har i yttrande avvisat denna geografiska indelning och förordar i stället att som helhet bör bilda en postregion med regionhuvudort . Att blir huvudort för en postregion är positivt men däremot är den geografiska indelningen negativ för i stort. En tillfredsställande lösning bör i stället vara att som helhet bildar en postregion med regionhuvudort . Denna lösning är betydligt bättre för en tillfredsställande postservice i länet. Att som helhet bildar en postregion är därutöver mer i linje med postverkets uppställda kriterier för den geografiska indelningen och huvudorternas lokalisering än propositionens förslag. Regeringens förslag innebär att Karlskronaregionen får ett i förhållande till övriga regioner litet marknadsunderlag, vilket kan innebära risk för en sammanslagning med närliggande regioner och minskad sysselsättning inom postverket i länet. Det är från regionalpolitisk synpunkt angeläget att sysselsättningen inom postverket i kan bibehållas mot bakgrund av den kraftiga minskning av antalet arbetstillfällen som skett i länet, både inom den statliga sektorn och inom övriga sektorer. Bland åtgärder som beslutats och som utgör allvarliga hinder för den regionala utvecklingen kan nämnas kraftiga indragningar vid den statligt ägda varvsverksamheten i länet, avvecklingen av riksbankskontoret i länet och den planerade flyttningen av länsåklagarkansliet till annat län. Det vore en styrka om länet förblev intakt i postorganisationen genom att hela länet utgjorde en postregion med som huvudort. är en väl fungerande administrativ enhet. De återkommande indragningarna av statlig verksamhet i länet som på nytt gör sig påminda är ett hot mot länet som egen enhet. Jämfört med regeringens förslag är en sammanhållen Blekingeregion bättre från näringsgeografisk synpunkt. Antalet hushåll i en sammanhållen postregion för skulle vara ca 71 000. Regionen blir då till sin omfattning ungefär lika stor som regionerna i och med ca 77 000 resp. ca 79 000 hushåll. Jämfört med regeringsförslagets ca 57 000 hushåll utgör en sammanhållen Blekingeregion således ett betydligt bättre marknadsunderlag för att motivera kvalificerade administrativa resurser för försäljning, ekonomi m. m. vid regionkontoret. Den föreslagna postregion skulle om bildar egen postregion ändå omfatta ca 84 000 hushåll. Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar sig för att som helhet bör utgöra en postregion med regionhuvudort .
mot · G702170 · 1983-11-22 00:00:00 — 1983/84 170-177 Ny organisation för postverket (prop. 1983/84:34) I regeringens proposition 1983/84:34 angående ny organisation för postverket föreslås att till skall föras enbart postområde. postområde, som hör till brev- och paketområde, skall enligt förslaget föras till Eskilstunaregionen. är när det gäller den postala produktionen av tjänster indelat i ett antal s. k. brevområden. Det gäller alltså sortering och transport av post. Inom varje sådant brevområde finns det en centralort där sortering sker av all inom området inlämnad post. På denna centralort hanteras också posten till orterna inom området. Också hanteringen av paketposten håller nu på att anpassas till brevområdesindelningen. Sortering och transport av posten påverkar också andra delar av verksamheten inom brev-paket-området, t. ex. frågan om när postkontoren bör vara öppna, tider för brevbäringsturens utgång på de olika orterna m. m. Av dessa skäl anser jag att, om proposition nr 34 antas av , det är funktionellt olämpligt att i administrativt hänseende dela brevoch paketområde. Därför bör postområde, om den av regeringen föreslagna omorganisationen av postverket genomförs, föras till . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen angående postområde.
mot · G702174 · 1983-11-22 00:00:00 — m. fl. Lokaltågen i (prop. 1983/84:54) Förslagen i propositionen är i stort sett bra och innebär betydande förbättringar då det gäller lokaltågstrafiken i . Åtgärderna är synnerligen motiverade och absolut nödvändiga förbättringar som bl. a. kommunisterna föreslagit under en följd av år. En viss utökning av trafiken på Södertäljependeln liksom förbättringar vid flera stationer på förutsättes ske . Stationerna vid C, Östertälje, och skall bl. a. bli föremål för åtgärder beträffande stationshus, plattformar, hissar, gångramper m. m. Upprustningen av , som förutsatt skulle beaktas i fortlöpande investeringsplaneringar, har tyvärr inte heller i detta sammanhang blivit föremål för något konkret förslag. Trots tidigare principuttalanden och ställningstaganden från trafikutskottet och synes det som man skjuter Södraeländet framåt i tiden. Vi föreslår att en upprustning och ombyggnad av nu tas med i föreliggande förslag som ett av de objekt, vilka gäller Vissa lokalstationsåtgärder: om- och tillbyggnader. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om upprustning och ombyggnad av . (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G702175 · 1983-11-22 00:00:00 — Motion 1983/84:175 m. fl. Lokaltågen i (prop. 1983/84:54) Det är tillfredsställande att överenskommelse träffats angående åtgärder och kostnadsfördelning avseende lokaltågstrafiken i . Problemen är väl kända av såväl lokaltågsresenärerna som resenärer från övriga landet, som utsatts för förseningar på grund av störningar i lokaltågstrafiken. Orsakerna till problemen är att finna dels i den njugghet som präglade järnvägspolitiken och , dels i att lokaltågen på grund av prutningar inte fick en sådan utformning att de tål vinterklimat, dels i att SJ inte genomförde förutsatta investeringar i avisnings- och reparationsanläggningar, dels i att resandet ökat mycket starkt och dels i att den offensivare järnvägspolitiken lett till ökat resande och större belastning av banorna även i . Regeringen uppdrog åt SJ att utreda utbyggnadsbehoven i och tillkallade 1980 en särskild utredare att tillsammans med berörda instanser utarbeta ett gemensamt program för statliga insatser på trafikområdet i . /82 vidtogs en rad åtgärder i syfte att öka kapaciteten i lokaltågstrafiken och regeringen ställde 250 milj. kr. till förfogande för att klara vintertrafiken och få till stånd sådana upprustningar av vagnar och annan materiel att en upprepning av trafikproblemen kommande vintrar skulle förhindras. Tyvärr drog förhandlingarna mellan SJ och ut . För att driva på beslutade regeringen att ge klartecken för byggande av två nya spår och pendeltågsstation i med byggstart så snart förhandlingarna är klara. I avtal och proposition förutsätts en spårutbyggnad söder om , över , till , som kostnadsberäknats till 1 120 milj. kr. Förslaget till linjedragning tangerar mycket miljökänsliga områden. Därför bör ytterligare studeras om inte lokaltågsplattformar och förbikörningsmöjligheter på stationerna mellan och Södra är en tillräcklig och betydligt billigare åtgärd. Enligt propositionen skall staten svara för av förräntningen av investeringarna. Det är en hög andel. Å andra sidan är tågens framkomlighet i en angelägenhet som mer eller mindre berör hela landet. Det anges inte i propositionen om statens bidrag skall tas av budgetmedel eller belasta väganslaget. Enligt Hörjelöverenskommelsen har utbyggnaden av bl. a. tunnelbanorna i finansierats ur vägansla Det har alltså medfört mindre pengar till vägar i övriga landet. Ett liknande förfarande vid utbyggnaden av lokaltågstrafiken i kan inte accepteras. Det bör därför klart anges att statens bidrag till i avtalet angivna kostnader ej får drabba vägbyggandet i övriga landet utan anvisas av budgetmedel. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att statens kostnader i följd av överenskommelsen om lokaltågen i får tas av särskilda budgetmedel för att inte drabba vägbyggandet i övriga landet. () () () () () ()
mot · G702176 · 1983-11-22 00:00:00 — Motion 1983/84:176 Fortsatt stöd för åtgärder för att ersätta olja, m. m. samt för investeringar inom energiområdet (prop. 1983/84:62) I proposition 1983/84:62 tar regeringen upp frågan om fortsatt stöd för oljebesparande åtgärder. Stödet utformas som bidrag och räntestöd med en inriktning mot att i första hand gynna inhemska bränslen och värmepumpar. För att kunna fullfölja beslut om en avveckling av kärnkraften är det riktiga åtgärder som föreslås i propositionen, med en inriktning på värmecentraler som eldas med inhemska fasta bränslen, torv, flis, m. m. Det är också viktigt att satsa på ny teknik och detta görs genom väl avvägda bidrag och lånegarantier för prototyp- och demonstrationsanläggningar. Tekniken med värmepumpar har fått sitt genombrott , mycket beroende på den forskning och utveckling som bedrivits av institutioner och företag för att kunna ersätta vårt stora oljeberoende. I propositionen föreslås ett bidrag till investeringskostnaderna vid installation av värmepumpar, för att stimulera utnyttjandet av dessa i energibesparande syfte. Undantagna från bidrag är s. k. frånluftsvärmepumpar. Enligt propositionen är stimulanser obehövliga då denna typ f. n. är lönsamma. Det är angeläget att värmepumpar, oavsett typ, i stödhänseende behandlas lika. Det kan inte vara rimligt att värmepumpar baserade på frånluft diskrimineras genom att undantas från de stödåtgärder som propositionen åsyftar. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande stödåtgärder för installation av värmepumpar i energibesparande syfte.
mot · G702178 · 1983-11-22 00:00:00 — 1983/84 178-184 Ny organisation för postverket (prop. 1983/84:34) Regeringen har i proposition 1983/84:34 föreslagit som regionhuvudort i postverkets nya organisation. Jag föreslår i stället . uppfyller väl de kriterier postverket ansett betydelsefulla vid den geografiska gränsdragningen och valet av regionort. I har företrädare för alla partier i olika sammanhang framhållit att statliga verk, landsting och länsmyndigheter måste arbeta för en bättre balans inom länen och att beslutande myndigheter därför i sina ställningstaganden måste ta stor regionalpolitisk hänsyn. Detsamma har uttryckts i regionalpolitiska utredningar och i de riksdagsbeslut som blivit följden av de regionalpolitiska utredningarna. i har i sitt remissyttrande ifrågasatt om inte hellre borde vara regionhuvudort. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar utse till regionhuvudort i postverkets nya organisation. 1 1983/84. Rättelse: S. 2, rubriken : naturfrågor Rättat till: naturgasfrågor
mot · G702181 · 1983-11-22 00:00:00 — m. fl. Lokaltågen i (prop. 1983/84:54) I proposition 1983/84:54 framhålls att det länge stått klart att spårkapaciteten i är för liten. har för utbyggnad av spårkapaciteten i regionen tidigare (prop. 1982/83:50) anvisat 35 milj. kr. för igångsättning av den första etappen i planerad utbyggnad. Det konstateras vidare i proposition 54 att, enligt årets riksdagsbeslut (1982/ 83:100, bil. 8, ), kan SJ hos regeringen aktualisera investeringar i järnvägssystemet som av olika skäl är önskvärda men ej fullt lönsamma ur företagsekonomisk synpunkt. Mot detta beslut reserverade sig moderata samlingspartiet med hänvisning framför allt till att den samhällsekonomiska situationen inte gav utrymme för detta projekt. 1 det förslag till överenskommelse mellan som föreläggs föreslås investeringar enligt följande: Vissa lokalstationsåtgärder Fortsatt spårutbyggnad söder om Härtill kommer anskaffning av den tågmateriel som behövs för den ökade trafiken. Enligt avtalet skall () bekosta en andel om av utbyggnaden. Vi anser att enbart de delar som är företagsekonomiskt motiverade bör genomföras. Vad gäller ombyggnad och förbättringar av är vi positiva men anser att denna del av överenskommelsen inte utan vidare utredning kan lyftas ut för särskild anslagsgivning. Till stor del är återstående utbyggnadsförslag motiverade av ett behov av ökat utrymme för lokaltrafiken i främst gäller detta under högtrafik. Enligt de utredningar som gjorts vid SLL är emellertid alternativet med direktbussar för att kapa topparna i trafiken ett billigare och för resenären gynnsammare alternativ. En satsning på direktbussar under högtrafik skulle därför göra det möjligt att avsevärt uppskjuta utbyggnaden av spår m. m. inom . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att avslår proposition 1983/84:54, 375 milj. kr. 2. att hos regeringen begär förnyad utredning samt ett på denna grundat nytt avtal mellan SLL och SJ, baserat på företagsekonomiskt motiverade projekt. PER STENMARCK (m) () () ()
mot · G702182 · 1983-11-22 00:00:00 — Fortsatt stöd för åtgärder för att ersätta olja, m. m. samt för investeringar inom energiområdet (prop. 1983/84:62) I proposition 1983/84:62 föreslås bl. a. att det nuvarande systemet inom ramen för oljeersättningsprogrammet ersätts med bidrag, villkorliga bidrag och lånegarantier. Stödberättigade är fyra olika grupper av projekt. Dessa grupper är s. k. PoD-anläggningar, fullskaleanläggningar med stora kommersiella risker samt åtgärder för systemuppbyggnad, fullskaleanläggningar utan ekonomiska risker samt stora spillvärmeprojekt. Enligt vår uppfattning bör stöd kunna utgå till projekt som tidigare igångsatts med de målsättningar som föredraganden vill främja. Dessa projekt som tidigare i princip varit berättigade eller fått stöd bör även kunna få stöd inom ramen för det nya systemet. Det är särskilt viktigt att riskfyllda, framåtsyftande investeringar inom energiområdet kan få stöd. Dessa typer av projekt bör få stöd enligt de stödvillkor som föreslås gälla för fullskaleanläggningar i steget efter PoDanläggningar. Ett exempel på de riskfyllda och framåtsyftande satsningar inom energiområdet som genomförts är beslutet om uppförande av en pelletsfabrik i kommun. Avsikten med en sådan fabrik är att bl. a. kunna förädla skogsråvaran till pellets och därmed få ett hanterligare bränsle. Denna satsning synes oss vara helt i linje med vad föredraganden redovisar i den föreliggande propositionen. Projektet brottas emellertid med betydande ekonomiska och tekniska problem och är i stort behov av stöd. Det vore enligt vårt förmenande synnerligen beklagligt om de förutseende satsningar som kommun gjort inte kunde fullföljas på grund av temporära ekonomiska och tekniska problem. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar att stöd inom ramen för oljeersättningsprogrammet skall kunna utgå till anläggningar, som uppförts eller beslutats tidigare i syfte att ersätta olja, i enlighet med vad som anförs i motionen. () ()