mot · G6021503 · 1983-01-20 00:00:00 — Motion 1982/83:1503 m. fl. De borgerliga regeringarna införde en rad stimulansåtgärder för att spara energi och för att minska vårt lands oljeberoende. Dessa stimulansåtgärder har tillsammans med enskildas och företags rent marknadsekonomiska bedömningar resulterat i investeringar som lett fram till en minskning av landets förbrukning av eldningsoljor från till ca eller en minskning med 36 §. Detta är sannolikt en i västvärlden unik framgång. När det gäller drivmedel inskränker sig besparingen till . Devalveringen och har ökat priset på importerad energi relativt sett. Detta förhållande talar starkt för att de slutliga stimulansåtgärderna nu är nödvändiga för att erhålla en fortsatt övergång till inhemsk energi. Vi vill klart markera att vår utgångspunkt i den fortsatta analysen och beskrivningen av utvecklingen på energiområdet i är att den framtida förändringen av energianvändningen bör utgå från vad som är rätt ur lönsamhetssynpunkt. Endast i de fall samhället har starka skäl att trygga vår energiförsörjning, t. ex. under kristid, kan avsteg från principen om lönsamhet accepteras. Vi kan också konstatera att de största förändringarna för att åstadkomma energibesparing och för att övergå till annan energiteknik har skett utan stöd eller direktiv från samhället helt enkelt därför att åtgärder kunnat vidtas med god lönsamhet. Ur denna synpunkt är det statliga budgetunderskottet, med den press uppåt på räntan och den ökade inflation underskottet förorsakar, ett direkt hot mot investeringar i energibesparingar och ny energiteknik. Det är även av detta skäl nödvändigt att kraftigt pressa ned detta underskott. i presenterade en utredning om tillgången på skogsenergi i länet. Av denna framgår att ca 300 000 m3f energived motsvarande eldningsolja finns tillgänglig för energiändamål. Kvantiteten beräknas ha ökat till knappt 400 000 m3f motsvarande ca eldningsolja. beräknas den småskaliga förbrukningen till ca 160 000 m3f. En stor grupp av skogsägarna, , eldar med ved. Antalet fritidshuggare har ökat kraftigt . Vedanvändningen innebär normalt för dessa en god privatekonomisk lönsamhet. Om huggaren lägger ned 100 tim./år i vedhanteringen och ersätter olja är timförtjänsten . Huggarna utför också en god skogsvårdande insats. När det gäller storskalig användning av skogsenergi är värmeverk vid i den helt dominerande förbrukaren. En flispanna på 18 MW togs i bruk och har därefter varit i drift utom . Smärre ombyggnader utfördes då för att förbättra vissa funktioner. Pannan har därefter haft hög tillgänglighet. stjälpt mått flis har förbrukats 1982 motsvarande eldningsolja. På helårsbasis beräknas pannan kunna ersätta olja. Investeringen på drygt 17 milj. kr. finansierades delvis med ett statsbidrag på 5 milj. kr. Investeringen ger en god lönsamhet. Statsbidrag hade knappast behövts. Rökgasreningen är avancerad. Mindre än stoff släpps per m3 luft. påbörjades investeringar i Cementas nedlagda anläggning i (ka) för att åstadkomma en produktionsenhet för tillverkning av energiflis med målsättningen att tillverka 1 miljon m3 S motsvarande eldningsolja. För detta projekt har statsmakternas uttalade stöd till torveldade förbränningsanläggningar skapat en betydande osäkerhet om möjligheterna att uppnå lönsamhet. På några håll i har allvarliga olägenheter i form av illaluktande rök uppkommit i samband med fliseldning. Statliga insatser bör koncentreras på miljöfrågor i samband med användning av energiflis. i har låtit utföra en utredning om halmbränslen. Inventering och beräkning av de halmkvantiteter som kan avsättas för energiändamål visar att ca /år teoretiskt finns att tillgå. För jämförelsens skull kan nämnas att ca /år f. n. bärgas och används inom husdjursskötseln. har inom vissa områden omkring och bärgats avsevärda kvantiteter halm för bränsleändamål. det uppgår kvantiteten till ca . Här har Västsvenska lantmän med hjälp av investeringsmedel från oljeersättningsfonden byggt en briketteringsanläggning för framställning av halmbriketter. Slutprodukten har goda egenskaper som bränsle. Däremot har framställningen av briketter drabbats av en hel del inkörningsproblem. Även vid god teknisk funktion är kapaciteten relativt låg, ca briketter/år, motsvarande ca olja. Sannolikt är direktanvändning av halmen som vid vid och i en billigare lösning, när halmen används i de områden där den bärgas. har betydande erfarenheter vunnits om möjligheterna att bärga halm för energiändamål. Vädret var gynnsamt. Ändå har bärgning, transport och lagring av halm krävt stora insatser. Med denna utgångspunkt kan konstateras att inom på kort sikt och med rimliga insatser endast av teoretiskt tillgänglig halmmängd för energiändamål kan bärgas. Denna kvantitet uppgår till mellan 35 000 och /år, vilket motsvarar ca olja. Statliga åtgärder i samband med halmanvändning för energiändamål bör koncentreras på området teknik och konvertering av aska till gödselmedel. geologiska undersökning (SGU) genomförde 1980 på uppdrag en översiktlig inventering av länets bränntorvsförekomster i mossar på minst 50 ha. Denna gav vid handen att energiinnehållet i länets torvmarker som icke av klassats som skyddsvärda kunde beräknas medge en årlig produktion av bränntorv eller olja. Undersökningskoncessioner beviljades på stora arealer, framför allt till företaget och till domänverket. återlämnade ABV sina koncessioner sedan man funnit att mossarna innehöll för stor andel låghumifierad torv, som har lågt bränslevärde och ej är ekonomiskt brytvärt. har på regeringens uppdrag utrett förutsättningarna för torveldade anläggningar i Syd- och . har i samband härmed erbjudits samarbete för att ta fram detaljunderlag för beslut om torveldade anläggningar. Enligt vår mening finns betydande risker för felsatsningar med hänsyn till att landets erfarenheter på torveldningsområdet är små. I Falköpingsområdet borde det vara naturligt att använda det löwedsöverskott som finns i området. Det statliga stödet till torveldade anläggningar innebär allvarliga risker för felsatsningar. Vi stöder däremot den forskning som syftar till att undersöka möjligheterna att utnyttja bränntorv tillsammans med låghumifierad torv för förbränning och som för. Värmepumpstekniken förenar en hög energibesparing (endast en tredjedel av avlämnad energi tillförs i form av el) och hög miljövänlighet. är känsligt för försurning genom luftföroreningar. Såväl sjöar som värdefull jordbruksmark ligger i farozonen. En ökad användning av värmepumpar skulle innebära en klar avlastning för miljön. Förutsättningarna för användning av värmepumpar är också goda. för jordvärmeslingor finns normalt att tillgå. Den tillkommande elenergin från de kärnkraftverk som tas i drift uppgår till ca . Om denna elenergi hypotetiskt används till värmepumpar skulle den tillförda värmen motsvara eldningsolja och vårt land i stort sett bli oberoende av tillförsel av eldningsolja. Ett betydande antal värmepumpar har installerats i länet och få driftsavbrott har registrerats. Trots relativt höga investeringskostnader ger byte till värmepump normalt en god lönsamhet även utan stöd från samhället. Den insats som samhället bör ta på sig är utprovning av värmepumpar och informationsspridning. Investeringar i koleldade värmeverk har diskuterats i , framför allt i och . Enligt vår mening vore en sådan satsning olycklig, inte minst ur miljövårdssynpunkt. Även med avancerad reningsutrustning för rökgaser skulle en betydande miljöbelastning uppstå på näraliggande områden. Det bör också beaktas att en miljövårdsavgift av den typ moderata samlingspartiet föreslår kan komma att belasta kalkylen. av den typ som byggts i , och , som nyttiggör värmen i avloppsvatten eller sjövatten, borde vara ett intressant alternativ. I innebär värmepumpverket att nedsläppet av svaveldioxid minskar med /år. Kalkylen visar en mycket god lönsamhet. Det nybildade företaget har påbörjat byggnationen av en demonstrationsanläggning i , VL. Den av utvecklade Biostil-processen skall utnyttjas. Produktionen planeras kunna påbörjas och kommer att uppgå till ca etanol. Råvaran är vete. Investeringen beräknas uppgå till ca 35 milj. kr. varav 17,5 i statsbidrag + 8,8 milj. kr. Priset på etanolen kommer att ligga så högt att den inte inom överskådlig framtid kan konkurrera med petroleumprodukter. Anläggningen bör ses som ett kombinerat utvecklings- och beredskapsprojekt. Den lägsta kostnaden erhålls f. n. ur processer som använder råvaror med låga kostnader, t. ex. halm. Utvecklingsarbete med detta pågår genom insatser främst genom . Ett visst statligt stöd kan här vara befogat. Ett ambitiöst arbete för att genom energisparåtgärder sänka kostnadsnivån i företagen pågår inom länet. Vi har som exempel valt livsmedelsföretaget . Genom intensivt långtsyftade åtgärder har oljeförbrukningen sänkts senare del till 1982 med ca eldningsolja från till . Även elförbrukningen har kunnat sänkas. Besparingarna har åstadkommits genom värmeåtervinning i processerna, värmeåtervinning i ventilationsluften genom värmepumpar, som tar till vara överskottsvärmen från kylmaskiner genom ändrad produktmixsammansättning m. m. Det föreligger långt framskridna investeringsplaner som genomförda skulle reducera oljeförbrukningen med ytterligare . Slutresultatet skulle med dessa investeringar bli att man på kunnat sänka energiförbrukningen . Det är viktigt att konstatera att övervägande delen av åtgärderna skett utan statligt stöd. Där statligt stöd utgått visar kalkylen lönsamhet utan detta stöd. 1 Därutöver tillskjuter OEF 3,6 milj. kr. Av det anförda torde klart framgå att statligt stöd till energiinvesteringar som syftar att minska vårt oljeberoende ej längre är erforderligt. Härigenom kan en betydande spareffekt uppnås. Statens insatser bör med anledning av det anförda inriktas på forskningsinsatser på följande områden Luftföroreningsproblem, som uppstår vid eldning med skogsenergi, torv och halm. Gödselmedelsframställning ur förbränningsaskan. Etanoltillverkning ur råvaror med låg kostnad. Låg humifierad torv. Staten bör även svara för provningsverksamhet och teknisk utvärdering av t. ex. värmepumpar och för informationsspridning om resultaten från dylik utvärdering. Vi vill också varna för att den ryckighet som präglat samhällets insatser skapar osäkerhet för en rad beslutsfattare. Detta kan allvarligt hämma utvecklingen. Med stöd av vad ovan anförts hemställer vi 1. att beslutar att hos regeringen anhålla om förslag till besparingar av statens utgifter på energisparområdet i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om intensifierade forskningsinsatser inom vissa områden av energiförsörjningen, 3. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om inriktningen av energipolitiska åtgärder i . () ()