mot · G6021285 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83: 1285 m. fl. De allmänna försäkringskassorna handlägger i sin verksamhet en övervägande del av vårt sociala trygghetssystem. Nya ärendeområden har tillkommit som har inneburit nya och ökade arbetsuppgifter för försäkringskassorna. Med nya uppgifter och försäkringsärenden har också följt ett ökat informationsbehov. Detta behov har tidigare till stor del tillgodosetts genom direktkontakt, en personlig kontakt som inneburit en trygghet även för försäkringstagarna. Olika försäkringsbestämmelser är ofta svårtolkade för den enskilde försäkringstagaren. Vilka rättigheter och skyldigheter gäller, vart kan man vända sig för att få riktiga besked, är problem som försäkringskassorna tidigare kunnat hjälpa till med. Ur informationssynpunkt har den mänskliga kontakten med försäkringskassornas anställda och deras kunskaper varit ovärderliga för många försäkringstagare. En stor del av den kontakten har försvunnit, vilket väckt protester både hos den behövande allmänheten och de anställda inom , som hävdat att behovet av personlig kontakt inte kan ersättas med datamaskiner. Självklart har den ökade ärendemängden medfört ett ökat personalbehov, detta trots att rationaliseringsåtgärder pågått som begränsat antalet nyanställningar. Verksamheten har fortlöpande förändrats och effektiviserats, tidsstudier har genomförts som fastställt ärendetider som underlag för en personaldimensionering. Vidare har kassornas användning av ADB-systemet medfört rationaliseringar som motsvarar 4000 årsarbetare. Genom de borgerliga regeringarnas s. k. besparingsförslag har försäkringskassornas personalstyrka under föregående budgetår minskat med ca 450 personer. Socialdemokraterna var liksom vpk då emot anslagsminskningen, socialdemokraterna med motiveringen att personalstyrkan måste ha sin grund främst i en bedömning av arbetsuppgifterna för kassorna. Sorn utgångspunkt måste alltså gälla vilka ärenden och övriga uppgifter som skall föras från kassorna eller fullgöras på annat sätt än . Resultatet av utskottsbehandlingen av lagda motioner blev att anslaget till försäkringskassornas förvaltningskostnader höjdes med 35 milj. kr. i förhållande till den borgerliga regeringens förslag. I årets budgetproposition föreslår nu den socialdemokratiska regeringen att 15 milj. kr. av detta belopp bör kunna avräknas vid beräkning av kassornas medelsbehov för /84. föreslås en ytterligare nedskärning av de av framräknade förvaltningskostnaderna. framhåller att de i en rapport redovisat visst underlag för en rationaliseringsplan för socialförsäkringsområdet. Verket understryker att beslut angående en långsiktig rationaliseringsplan - utöver vad som anges i rapporten - bör grundas på ställningstagande till socialförsäkringens framtida uppbyggnad och inriktning och att något beslut om neddragning av resurser för försäkringskassorna för /84 inte bör ske på grundval av anslagsframställningen. Verket anser vidare att de resurser som kan frigöras skall användas till förstärkning av andra delar av kassornas verksamhet. Den nu föreslagna nedskärningen av anslaget till försäkringskassorna innebär ytterligare kraftiga personalminskningar, och det betyder en ännu sämre service för försäkringstagarna. Det finns heller inte enligt vpk:s mening någon som helst garanti för att det ger verkliga besparingar om vissa rutiner inom försäkringskassornas verksamhet slopas. Med hänvisning till vad som anförts föreslås att med ändring i proposition 1982/83:10 anslaget under , bilaga 7, B 4. Allmänna försäkringskassornas förvaltningskostnader beslutar anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1* 1982/83. 3 sami Nr 12841294