ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G6022170 · 1983-01-25 00:00:00 — och i av statsverksamhet som bedrivs i bolagsform Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:2169 hemställs att beslutar att revisorer skall ha rätt att granska statsverksamhet som bedrivs i aktiebolagsform. () () i 1* 1982/83.
mot · G6022171 · 1983-01-25 00:00:00 — och i av domänverket tillhörig skog Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:2169 hemställs att beslutar uttala sig att domänverket genom försäljning av delar av skogsinnehavet skall medverka i det enskilda jordoch skogsbrukets rationalisering.
mot · G6022173 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:2172 hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande behovet av en skydsam översyn av regler för beskattning av partredare. () () () P. O. ()
mot · G6022175 · 1983-01-25 00:00:00 — Per m. fl. Besparingar inom studiecirkelverksamheten m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:2174 hemställs 1. att beslutar att avslå regeringens förslag om höjning av schablonbidragen till studiecirkelverksamhet, 2. att beslutar att avslå regeringens förslag om tilläggsbidrag till studiecirklar i svenska, matematik och samhällsinriktad verksamhet, 3. att beslutar att avslå regeringens förslag om höjning av bidraget till kulturverksamhet, 4. att beslutar att godkänna att . av de medel som tillfaller statsverket genom vuxenutbildningsavgiften för /84 används för att delvis finansiera anslaget Bidrag till studieförbunden m. m. 5. att beslutar att till Bidrag till studieförbunden m. m. för /84 anvisa ett förslagsanslag av . () () () () () ()
mot · G6022176 · 1983-01-25 00:00:00 — Per m. fl. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1982/83:2174 hemställs 1. att beslutar att hos regeringen begära översyn av reglerna för timstudiestödet i enlighet med vad som i motionen anförts, 2. att beslutar att timstudiestödet skall utgöra . 3. att beslutar att antalet timstudiestöd skall vara 20 000 för /84, 4. att beslutar att avslå regeringens förslag att internatbidragen skall kunna rekvireras kollektivt av de fackliga organisationerna, 5. att beslutar att dagstudiestödets inkomstbidrag skall utgå med , 6. att beslutar att dagstudiestödets internatbidrag skall utgå med , 7. att beslutar att godkänna att . av de medel som tillfaller statsverket genom vuxenutbildningsavgiften för /84 används för att finansiera anslaget Vuxenstudiestöd m. m., 8. att beslutar att till Vuxenstudiestöd m. m. för budgetåret 1983184 anvisa ett reservationsanslag av , 9. att beslutar att timersättningen vid grundutbildning för vuxna för de studerande som har inkomstbortfall bestäms till , 10. att beslutar att godkänna att . av de medel som tillfaller statsverket genom vuxenutbildningsavgiften för /84 används för att finansiera delar av anslaget till Timersättning vid grundutbildning för vuxna, 11. att beslutar att till Timersättning vid grundutbildning för vuxna för /84 anvisa ett förslagsanslag av , 12. att beslutar att godkänna vad som i motionen anförts om bidrag för uppsökande verksamhet på arbetplatser samt utbildning av studieorganisatörer m. m., () () () () () minab/gotab 1983 73610
mot · G6022178 · 1983-01-25 00:00:00 — och insatser i offentlig verksamhet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:2177 hemställs 1. att uttalar att ökat utrymme bör ges för ideella insatser i offentlig verksamhet såsom inom skolan och vårdsektorn, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande utbetalningsrutiner av anslag till ideella organisationer.
mot · G6022179 · 1983-01-25 00:00:00 — Bidraget till verksamhet i bostadsområden Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:2177 hemställs att uttalar att statsbidraget för uppsökande verksamhet i bostadsområden skall fördelas med respekt för varje ideell organisations särart och värderingar.
mot · G602218 · 1983-01-10 00:00:00 — och samlad sysselsättningsbudget, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:217 hemställs 1. att hos regeringen begär att en samlad sysselsättningsbudget föreläggs i samband med presentationen av budgetpropositionen, 2. att begär att regeringen i samarbete med kommunerna och berörda arbetsmarknadsparter utvecklar system som innebär att utförsäkring från arbetslöshetskassa kan förhindras och arbetslösheten därmed tidsbegränsas.
mot · G6022181 · 1983-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:2180 hemställs att uttalar att studierna beträffande industrispår till aktualiseras och att projektet successivt förverkligas.
mot · G6022182 · 1983-01-25 00:00:00 — Medel till vissa samverkansprojekt Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:2180 hemställs att uttalar att regeringen ur anslaget Regionala utvecklingsinsatser beviljar länet medel för samverkansprojekt i Mittnorden.
mot · G6022184 · 1983-01-25 00:00:00 — S. k. kontorsbildade bostadsrättsföreningar Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:2183 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående utredning om möjligheterna att minska riskerna för missbruk av kontorsbildade föreningar. minab/gotab 1983 73611
mot · G6022186 · 1983-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1982/83:2185 hemställer att hos regeringen hemställer om åtgärder för att ge i uppdrag att projektera utbyggnad av kabel-TV-nät på det sätt som i motionen anförts. () ()
mot · G6022187 · 1983-01-25 00:00:00 — Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:2185 hemställer att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i fråga om uppföljning av tele-X-satelliten.
mot · G6022189 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:2188 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om konsumentundervisning. () () () () () () () () () . ÅSLING (c)
mot · G6022191 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:2191 m. fl. Ett internationellt centrum för genteknik och bioteknik Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:2190 hemställs att beslutar att begära att regeringen verkar för att ett internationellt centrum för genteknik och bioteknik förläggs till . () ()
mot · G6022192 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:2190 hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts beträffande förbättrade arbetsförutsättningar för utvecklingsfonden i län. () ()
mot · G6022193 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:2193 m. fl. Utvecklingsförutsättningarna i län, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:2190 hemställs 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande läns möjligheter till utvecklingsinsatser inom ramen för det regionalpolitiska länsanslaget, 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna de särskilda förhållanden och problem som läns stora invandrarkommuner har och därvid begära åtgärder för att lösa problemen. () () minab/gotab 1983 73598
mot · G6022195 · 1983-01-25 00:00:00 — Lokalisering till av , m. in. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:2194 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att nya impregneringsanläggning bör förläggas till , 2. att som sin mening ger regeringen till känna att en snabbare ombyggnad av sträckan bör ske, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att delar av mellan och bör upprustas. () ()
mot · G6022196 · 1983-01-25 00:00:00 — och i Nytt polishus i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:2194 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att bör byggas under /84.
mot · G6022197 · 1983-01-24 00:00:00 — m. fl. Enligt lagen om socialavgifter skall arbetsgivare betala arbetsgivaravgifter för anställda. Personer som har inkomst av annat förvärvsarbete än anställning/tjänst skall erlägga egenavgifter. Bland de avgifter som arbetsgivare/egenföretagare har att erlägga enligt lag är bl. a. sjukförsäkringsavgift och barnomsorgsavgift. Sjukförsäkringsavgiften har fastställts till och barnomsorgsavgiften till . När det gäller samhällets kostnader för sjukförsäkringen finns det betydande skillnader mellan olika områden i landet. Storstadsregionerna har förhållandevis betydligt högre sjukfrånvaro än små tätorter och landsbygdsområden. Vi vet också genom undersökningar att sjukfrånvaron är lägre i småföretag än i företag med stora arbetsplatser och många anställda. Egenföretagama har också lägre sjukfrånvaro än andra grupper i samhället. Barnomsorgsavgiften är i första hand avsedd för att finansiera samhällets institutionella barnomsorg. Egenföretagare och småföretag på landsbygden och i små tätorter kan som regel inte utnyttja samhällets institutionella barnomsorg, utan får själva svara för sin barnomsorg utan någon ersättning från samhällets sida. Trots detta får de betala barnomsorgsavgiften på . har ett stort antal småföretag - företag som var för sig eller tillsammans har en avgörande betydelse för näringslivet och framtiden i de mindre tätorterna och på landsbygden. har också en stor grupp egenföretagare framför allt verksamma inom jord- och skogsbruket. Dessa småföretag och egenföretagare betalar in stora summor i avgifter till sjukförsäkringen och barnomsorgen utan att i motsvarande grad belasta samhällets kostnader för dessa verksamheter. I det sysselsättningsoch samhällsekonomiska läge som landet befinner sig i borde samhället stimulera företag och regioner som kan hålla nere samhällets kostnader. En stimulansåtgärd vore att sänka avgifterna för företag med låg sjukfrånvaro och för egenföretagare som inte kan utnyttja samhällets barnomsorg utan själv får stå för omsorgskostnaderna. En sådan åtgärd skulle kunna trygga sysselsättningen och ge ekonomiskt utrymme för ökad sysselsättning. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs* att beslutar att hos regeringen begära en översyn av sjukförsäkringsavgiften i enlighet med vad som anförts i motionen. () () * Se även motion 1982/83:2198
mot · G6022198 · 1983-01-24 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1982/83:2197 hemställs att beslutar att hos regeringen begära en översyn av barnomsorgsavgiften i enlighet med vad som anförts i motionen. () ()
mot · G602220 · 1983-01-13 00:00:00 — Beräkning av bostadsförmån på jordbruksfastighet Den senaste fastighetstaxeringen tillika med ett nytt system för värdering av bostadsförmån på jordbruksfastighet har lett till stora problem i , framför allt i de delar som ingår i primära rekreationsområden. Taxeringsvärdena på jordbruksfastigheter höjdes i vissa områden från . a. på grund av att i området tillkommit fritidsfastigheter med hög standard, ägda av utbybor. En annan bidragande faktor till de höga förmånsvärdena är att man i bevarat den gamla byggnadsstrukturen med flera bostadshus på en fastighet. Trots att dessa hus numera inte används för bostadsändamål, utan ofta fungerar som bagarstuga eller förråd, görs icke oväsentliga tillägg i beräkningen av bostadsförmån för dessa hus. Principen har blivit att man taxerat befintligheten och inte användningen. Det är en djupt rotad känsla för tradition och kultur hos dalfolket som gjort att man bortsett från rationella krav och behållit och vårdat den gamla bebyggelsen i byarna. Att vårda och bevara detta kulturarv till kommande generationer har ifrågasatts i samband med de höjda taxeringsvärdena. Det kan nu också skönjas en tendens till att de små gamla husen på jordbruksfastigheterna börjar rivas. Avstyckning av bostadsfastigheter har också varit en väg som valts för att komma till rätta med problemen. Det är i dessa fall inte fråga om skatteflykt utan endast om att kunna klara av den ekonomiska situation som uppstått. I anvisningar taxering frångicks de tidigare grunderna för värdering av bostadsförmån. Det nya systemet, som innebär att en viss procent av taxeringsvärdet skall tas upp som bostadsförmån (upp till 100 mellan 100 000 och 200 000 och . ), är i och för sig ett enkelt och bra system, men har på grund av de höga taxeringsvärdena fått orimliga konsekvenser. Länsanvisningarna har av taxeringsmyndigheterna tillämpats som bindande föreskrifter och någon skänlighetsbedömning har ej gjorts. Liknande förhållanden torde föreligga i övriga landet, varför åtgärder i form av översyn av procentsatserna och länsanvisningarna samt tillämpningsföreskrifterna är nödvändiga för att komma till rätta med problemen. Mot bakgrund av det anförda hemställer jag att hos regeringen begär en översyn av procentsatserna och länsanvisningarna samt tillämpningsföreskrifterna vid beräkning av bostadsförmån på jordbruksfastighet. minmb/gotmb 1983 73341
mot · G602221 · 1983-01-13 00:00:00 — 1982/83 221-226 Befrielse för ideell förening från mervärdeskatt för viss försäljning Kyrkliga är, liksom motsvarande ideella verksamheter, fr. o. m. 1983 skyldig att redovisa mervärdeskatt på den försäljning som sker i för begagnade kläder och möbler. Pålagan medför ett inkomstbortfall som drastiskt kommer att försämra möjligheterna att hjälpa människor i enlighet med den målsättning som har. är befriad från skattskyldighet vad avser gåvoskatt, fastighetsskatt och inkomstskatt, emedan stiftelsen på goda grunder räknas till de allmännyttiga verksamheter som är undantagna från sådan skatt jämlikt kommunalskattelagen 2 kap., 5 §, mom. e och kommunalskattelagen 3 kap. 53 § mom. e samt förordningen 1941 om arvs- och gåvoskatt 3 §. Den påbjudna mervärdeskatteplikten medför att försäljningen måste öka med , eftersom någon ökning av anslagen från annat håll ej kan räknas med - snarare en nedskärning på grund av det kärva ekonomiska läget. Inte heller kan räkna med någon ökning av gåvomedel, varför överskottet från försäljningsverksamheten får en allt större betydelse för arbetets fullföljande. Eftersom endast handlar med varor som skänkts till verksamheten, kan man inte dra av någon ingående moms vid redovisningen. Inte heller kan man tillgodogöra sig den s. k. fiktiva moms som kommersiella företag, handlande med begagnade varor, kan göra jämlikt bestämmelserna i 1979:304. får alltså betala mervärdeskatt även på värdet av gåvorna och inte bara på mervärdet. Momsen får sålunda effekter som närmast kan hänföras till begreppet gåvoskatt, trots att verksamheten är befriad från sådan skatt. Föreningen i , som i ansökan till RSV begärde förhandsbesked om befrielse från sin butiksmässiga försäljning av begagnade varor, skänkta till föreningen, fick avslag på sin begäran emedan RSV betraktade försäljningen som yrkesmässig (RSV/FB Im 1982:9). Besvär hos regeringsrätten ledde ej till någon ändring i förhandsbeskedet (i dom ). Föreningen gjorde senare, till följd av de ekonomiska svårigheter som momsskyldigheten medförde, konkurs. Med anledning av regeringsrättens utslag kan hävdas att det råder en bristande konsekvens mellan kommunalskattelagens och arvs- och gåvoskatteförordningens sätt att positivt särbehandla och likartade verksamheter och den negativa särbehandling som följer av den 1 1982/83. nuvarande tillämpningen av mervärdeskattelagstiftningen. En undantagsregel i mervärdeskattelagstiftningen av samma slag som de ovan angivna lagrummen i kommunalskattelagen och arvs- och gåvoskatteförordningen torde kunna återställa konsekvensen. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till ändring i förordningen om mervärdeskatt så att ideell förenings butiksmässiga försäljning av begagnade varor som skänkts till föreningen ej skall anses som yrkesmässigt bedriven.
mot · G602222 · 1983-01-12 00:00:00 — Tidpunkten för äganderättens övergång vid ägarbyte av fastighet I ett avgörande av regeringsrätten (RR 1980:124) hade en villaägare bytt sin villa mot en annan. Han köpte den nya villan genom köpekontrakt och sålde den gamla genom köpekontrakt . Tillträdesdagen var i båda fallen , som ju är laga fardag i staden. När villaägaren sedan deklarerade, tog han upp garantibelopp för den gamla villan för tiden till och för den nya för . och domstolarna fann att detta var fel. Det var kontraktsdagarna som skulle räknas, och eftersom villaägaren förståndigt nog ordnade försäljningen av det gamla huset först efter det han ordnat sig en ny bostad så ledde detta till att han blev skattskyldig för två hus mellan och , samt mellan och skattskyldig för ett hus som han inte ens hade rätt att vistas i, långt mindre hade någon avkomst av. Av rättsfallsreferatet att döma hade det gått som villaägaren tänkt sig, om det i kontrakten skrivits in att äganderätten skulle övergå . Detta måste för en vanlig svensk framstå som konstigt och som en onödig formalism av det slag som är ägnat att dra förakt över våra myndigheter. Regeringsrätten uttalade att den tillämpade principen måhända i vissa fall kan framstå som mindre rationell och i bland kan leda till av lagstiftaren ej åsyftade konsekvenser till nackdel för skattskyldiga. Rätten ansåg dock att denna praxis inte kunde ändras utan lagstiftning. En ändring av lagstiftningen på denna punkt medför ingen ändring av den totala skatten utan bara en ändring beträffande vem som skall betala. God anledning finns att genomföra en lagändring. att hos regeringen begär ändrad lagstiftning så att äganderättens övergång för fastigheter, när det gäller beräkning av garantibelopp, skall räknas från tillträdesdagen, såvida inte något annat avtalats mellan gammal och ny ägare. 1* 1982183.
mot · G602225 · 1983-01-13 00:00:00 — m. fl. Ett nytt polishus i i har sin verksamhet uppdelad på två fastigheter, vilka kännetecknas av otillräcklighet och olämplighet för den verksamhet som skall bedrivas. Problemen kan i korthet beskrivas på följande sätt. De två fastigheterna, gamla tingshuset och polisstationen, är belägna från varandra. I gamla tingshuset är lokalbristen akut. Där skall rymmas såväl polisstyrelsens kansli som kriminalavdelningen. Det är särskilt problematiskt för kriminalavdelningen, där fler tjänstemän tvingas dela arbetsrum under utredningsarbete, som ofta innebär besök från allmänheten. Därvid kan förhållanden behöva dryftas, som innebär behov av diskretion och avskildhet, vilket nu är svårt att ordna. I polisstationen gäller problemet främst att lokalerna är olämpliga för den typ av arbete som skall utföras där. Receptionen är för trång och ger ej möjlighet till ostörda samtal mellan besökare och receptionspersonalen, som personalen i den intilliggande telefonväxeln blir distraherad av besökare. Allvarligt är också att samtal i polisens radiorum är svåra att helt hålla avskilda från receptionen. Även mot polisens rastgård kan kritik för brist på avskildhet anföras. Anhållna personer kan ej gå ut för att få frisk luft utan insyn från angränsande fastighet. I anslutning till polisstationen finns ett kallgarage för polisens tjänstebilar. Ett rimligt krav är att den skifttjänstgörande personalen får tillgång till ett varmgarage. Konsekvenserna av de ovan beskrivna lokalmässiga bristerna är att polisverksamheten i olika avseenden blir lidande. Uppdelningen av verksamheten mellan de två fastigheterna betyder mycken dyrbar tidsspillan och svårigheter att effektivt samordna arbetet. För allmänhetens del innebär de skilda polisadresserna ofta missförstånd och irritation. Frågan om ett nytt polishus i har varit aktuell medan polisen tvingats utnyttja provisorier i avvaktan på att skilda slutliga lösningar har ställts i utsikt. Även lokala skattemyndigheten i fögderi disponerar spridda lokaliteter för sin verksamhet. Långt framskridna planer finns nu på uppförandet av ett för polisen, lokala skattemyndigheten och posten gemensamt förvaltningshus i . kommun har ställt mark till förfogande och man har uppvaktat om projek tering och projektet beräknas kunna starta . En viktig faktor i sammanhanget är den höga arbetslösheten bland byggnadsarbetare i . Sysselsättningsprognoserna för dessa är fortsatt mycket dystra och arbetslösheten bland de aktuella grupperna väntas stiga . I har den statliga satsningen varit mindre än i landet i övrigt och speciellt i har knappast någon ny statlig byggnadsverksamhet kommit till stånd. Mot bakgrund av dessa fakta vore ett nytt förvaltningshus med lokaler för polisen, skattemyndigheten och posten ett behövligt och välkommet projekt i . Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att som sin mening uttala att uppförandet av ett polishus i ges hög prioritet vid fördelning av investeringsmedel för statligt byggande. () () () ()
mot · G602233 · 1983-01-12 00:00:00 — Åtgärder mot missbruk av fosterdiagnostik i Fosterdiagnostiken är ett led i arbetet på att öka tryggheten under graviditeten och minska antalet aborter och fosterskador. Den ger möjlighet att förebygga, konstatera och åtgärda sjukdom eller skada. I diskuteras f. n. hur vi skall ställa oss till fosterdiagnostiken och kommer regler att fastställas i enlighet med den människosyn vi omfattar i vårt land. Vi har också i vårt land goda möjligheter att kontrollera efterlevnaden av de regler som fastslås. Från andra länder, t. ex. , kommer dock oroande rapporter om att fosterdiagnostik och aborter används för att sortera bort flickor. Att föda flickor är i många länder inte lika önskvärt som att föda pojkar och en könsbestämning av under graviditeten kan underlätta abortering av flickfostren. Målet för den svenska utvecklingshjälpen skall vara att stödja egna ansträngningar till ekonomisk och social utveckling. Det är särskilt viktigt att biståndet utformas så att det stöder de fattiga människornas strävan efter en bättre tillvaro, större åsiktsfrihet och demokratiska rättigheter. Demokratimålet och strävan efter mänskliga rättigheter måste lyftas fram i biståndsarbetet. Att fosterdiagnostik och aborter används till att sortera bort människor av ett visst kön stämmer inte med strävan efter mänskliga rättigheter. I vår utvecklingshjälp måste detta klart markeras särskilt när det gäller insatser på befolkningsområdet. Som framgår av budgetpropositionen kommer det totala svenska biståndet på befolkningsområdet att ses över 1983 bl. a. som en del av förberedelsearbetet inför den särskilda om befolkningsfrågan, som skall äga rum 1984. Det är angeläget att inför denna konferens speciellt uppmärksammar de alarmerande rapporterna om missbruk av fosterdiagnostik och aborter och förbereder förslag till åtgärder. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående särskilda insatser på befolkningsområdet i utvecklingsländerna. () ()