mot · G702109 · 1983-11-15 00:00:00 — Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 1983/84:40) I regeringens proposition 1983/84:40 föreslås bl. a. att förskollärarutbildningen och utbildningen till fritidspedagoger vid högskolan i successivt skall läggas ned från . och är en region med djupgående strukturella problem. Befolkningen som uppgick till ca 180 000 invånare har därefter successivt minskat, i kommun med ca 10 500 personer, motsvarande . uppmärksammades regionens mycket starka beroende av tekoindustrin. kommuner och förutsåg och redovisade såväl i de olika länsprogrammen som i särskild ordning att en kraftig tillbakagång i sysselsättningen var att vänta och att denna måste mötas med en aktiv arbetsmarknads- och lokaliseringspolitik från statsmakternas sida. Den synliga tillbakagången i antalet arbetstillfällen tog fart och kunde trots statliga insatser med lokaliseringsstöd, frisläppande av investeringsfonder, särskilda tekostöd samt utlokalisering av statliga verksamheter inte i någon rimlig utsträckning kompenseras. minskade antalet arbetstillfällen inom tekoindustrin med ca 10 000, under det att nettoökningen i andra branscher stannade vid 2 000, sålunda en total nettoförlust av 8 000 arbetstillfällen. Det regionalpolitiska utvecklingsarbete som bedrivs i intim samverkan med länsmyndigheterna, kommunerna och näringslivet har gett högsta prioritet år . Tillkomsten av statliga verksamheter, inte minst högskolan, har setts som ett viktigt bidrag till den differentiering av arbetsmarknad och näringsliv som måste komma till stånd. Högskolan ses alltmer som en lokal resurs, vilken i sig aktivt kan bidra till en gynnsammare utveckling av regionens näringsliv. Trots nämnda ansträngningar tvingas vi konstatera att läget för förvärrats . Nedläggning av tillverkning och andra liknande svårigheter har drabbat såväl privat som statlig företagsamhet. Förslaget om omorganisation av Samhällsföretags administration innebär nya hot. Den i och för sig nödvändiga reduceringen av högskoleutbildning synes vara slumpmässigt tillkommen. Föredragande statsrådet hänvisar till att det skulle råda en betydande arbetslöshet bland utbildade förskollärare och fritidspedagoger. Detta påstående gäller inte Boråsregionen, och därmed faller skälet till att lägga ned nämnda utbildning just i . Slutligen uppvisar förskollärarutbildningen vid högskolan i sådana kvalifikationer och fyller sådana viktiga behov på bl. a. det tvåspråkiga området att en nedläggning i skulle vara särskilt olycklig. Antalet invandrare, särskilt finskspråkiga, är mycket stort i länet, totalt 21 500. Bara i kommun utgör invandrarna av befolkningen. En nedläggning av förskollärarutbildningen skulle a) stå i direkt strid med statsmakternas regionalpolitiska mål och förvärra de djupgående problem som och tvingats leva med under en lång följd av år, b) minska högskolans resurser , en utveckling som strider mot beslutet om 1977 års högskolereform. Förslag borde i stället läggas som tillförde högskolan ytterligare utbildning. c) förstärka obalansen i fråga om platser till förskollärarutbildning mellan högskoleregion och andra regioner samt särskilt drabba en väl fungerande och regionalt mycket angelägen tvåspråkig utbildning. Mot bakgrund av vad som anförts ovan yrkas att avslår regeringens förslag vad avser förskollärar- och fritidspedagogutbildningen vid högskolan i .