mot · G6021789 · 1983-01-24 00:00:00 — Motion 1982/83:1789 m. fl. Bidrag till hemvärnets centrala förtroendenämnd (CFN) Hemvärnet fick 1947 på förslag av hemvärnskommitté förslagsoch beslutanderätt, vanligen kallad självstyrelsen. Kommittén betonade i sitt utlåtande, att denna självstyrelse innebar ett medansvar från hemvärnspersonalens sida, när det gäller hemvärnets framtida utveckling. Detta medansvar - poängterade kommittén - innebar inte bara rättigheter utan även skyldigheter. Gränsdragningen mellan myndigheterna och självstyrelsen framgår av Kungl. Maj:ts Hemvärnskungörelse av . I 41 § av nämnda kungörelse sägs, att hemvärnets personal får väcka förslag i frågor som rör hemvärnet och får besluta i sådana frågor i den mån de inte skall avgöras av myndighet. Personalen får också besluta om vården av tillgångar och medel, som inte tillhör staten eller bekostas av statsmedel. 142-46 §§ fastställs hur hemvärnspersonalens förslags- och beslutanderätt skall utövas. Därvid framgår bl. a. att för hemvärnet inom hela landet utövas denna av rikshemvärnstinget och hemvärnets centrala förtroendenämnd (CFN). I hemvärnskungörelsens 3 § sägs, att rikshemvärnschefen i viktiga frågor rörande hemvärnet skall höra hemvärnets centrala förtroendenämnd. CFN:s verksamhet i övrigt regleras av rikshemvärnschefens kungörelse av 32-37 §§. Därvid framgår, att det åligger CFN att verka för att medel anskaffas för sådana utgifter som ej kan bekostas av statsmedel att bestämma över medlens mottagande, förvaltning och redovisning att främja den ekonomiskt stödjande verksamheten inom hemvärnet att yttra sig över frågor som hänskjutits till rikshemvärnstinget att yttra sig över frågor som hänskjutits till nämnden av rikshemvärnschefen enligt 3 § hemvärnskungörelsen och därvid särskilt medverka vid utformandet av de grundläggande riktlinjerna för hemvärnets användning och att samarbeta med myndigheter, institutioner och organisationer vilkas verksamhet berör hemvärnet. Statliga myndigheter har sålunda i kungörelser ålagt CFN en rad uppgifter av synnerlig betydelse för hemvärnet som en frivillig del av vårt totalförsvar, men anvisar inga medel för verksamhetens fullgörande. har kostnaderna för CFN:s verksamhet bestridits med av förtroendenämnden anskaffade medel och med avkastningen av till hemvärnet donerade medel. Huvuddelen av de anskaffade inkomsterna härrör från lotteriverksamhet och försäljning av diverse prylar som telegramblanketter, slipsar, brev märken m. m. Marknaden för sådan verksamhet tenderar att bli alltmer svårbearbetad och en alltför stor del av CFN:s tid åtgår till detta arbete eller till att hitta nya projekt för penninganskaffning till förfång för annan viktigare verksamhet. Av CFN:s verksamhetsberättelse för , som föredrogs vid rikshemvärnstinget 1982, framgår att följande större anslag och bidrag beviljats och utgått, nämligen till hemvärnsgårdar , till tävlingspriser och prisgevär ca , till medaljer, plaketter m. m. ca , till kontaktverksamhet och sammanträden (rikshemvärnsting 1980, rikshemvärnstävlingen 1981, ungdomstävlingarna, stabstjänstövningar, kurser på hemvärnets stridsskola (HvSS), möten med driftvärnschefer och C Hv/frivaavdelningar samt CFN:s sammanträden) ca . och till bidrag till tidskriften . Allt detta är verksamhet som är av utomordentligt stor betydelse för hemvärnets möjligheter att utbilda, nyrekrytera och behålla personal för dess viktiga uppgifter inom totalförsvaret. CFN bör därför beviljas anslag över statsbudgeten för de delar av sin verksamhet som här berörts med i storleksordningen . Med stöd av det anförda hemställs att över statsbudgeten till hemvärnets centrala förtroendenämnds (CFN) verksamhet anvisar . inom ramen för anslaget F 18. Vissa nämnder m. m. inom det militära försvaret. () ()