mot · G6021662 · 1983-01-25 00:00:00 — m. fl. De län och fylken i , och som helt eller delvis är belägna norr om kallas ofta . Området, som omfattar omkring en tredjedel av de tre ländernas yta, utgörs av i , Finnmarks, Troms och Nordlands fylken i och av i . har sammanlagt drygt 900 000 invånare. I alla tre länderna finns stora glest befolkade områden med betydande sysselsättningsproblem. Arbetslösheten är - trots utflyttningen - betydligt högre på än i ländernas sydligare delar. Det är vanligt att arbetslösheten är 2-3 gånger högre i kalottlänen i snitt jämfört med länderna som helhet. I glesbygdskommunerna är situationen ännu sämre. har som regel haft ett bättre arbetsmarknadsläge än och Nordfinland. Särskilt stora problem har ungdomar och kvinnor. Trots den dystra bild som f. n. råder, med stor arbetslöshet och strukturkriser, besitter Nordkalottområdet som helhet stora utvecklingsmöjligheter. Denna insikt om kalottens utvecklingsmöjligheter har diskuterats i många gemensamma fora, - och samarbetsprojekt har också kunnat startas. Inte minst har de nordnorska olje- och gasförekomsterna bidragit till detta ökade samarbete. En önskvärd och betydelsefull utveckling i detta samarbete vore att öka förutsättningarna för en ökad handel och ett ökat industriellt samarbete mellan länderna på . presenterade en undersökning om företagens handelsförbindelser på . Den uppvisade ganska nedslående resultat. Utredningen slår fast att denna Nordkalotthandel är mycket begränsad och svarar för av områdets totala inköp och av dess sammanlagda försäljningar. De flesta inköpen görs således från egen region eller sydliga delar av det egna landet. Denna obetydliga handel har sin förklaring i geografi med långa transportavstånd, dyra kommunikationer, men också på grund av olika handelshinder mellan länderna. Ett annat hinder är att inköps- och säljmönster i samtliga fall är etablerade i nord-sydlig riktning. En fungerande gränshandel är en förutsättning för glesbygdernas möjligheter att fungera och utvecklas. Tyvärr tenderar restriktionerna att tillta mellan länderna och därmed försvåras handeln. har ändrat importbestämmelserna beträffande importen av tullfritt dieselbränsle till . avskaffade också rätten för personer att importera tullfria livsmedel. kräver man i ytterligare kraftiga inskränkningar av livsmedelsimporten och speciellt importen av fett. i sin tur har minskat köttimportkvoten från och begränsat den tullfria handeln från till . Restriktioner i ett land leder till motåtgärder i ett annat land. En sådan fortsatt utveckling skulle ytterligare försvåra gränshandeln och därmed ökar arbetslösheten i området. Vi ser det som ytterst viktigt att den tar initiativ till överläggningar med de andra länderna för att motverka ytterligare restriktioner och verka för en minskning av de redan inrättade. Regeringen bör också ta initiativ för att hitta system för enhetligare trafiktaxor av gods- och persontransporter. Förbättrade kommunikationer inom kalotten är en annan förutsättning för att utveckla handeln och näringslivet. har goda möjligheter till industriell utveckling. Området är rikt på råvaror, tekniskt kunnande, och rikt på arbetskraft. Ett stärkt samarbete mellan företagen skulle kunna leda till en ökad konkurrenskraft ute på den övriga världsmarknaden. Gemensam finansiering, gemensam marknadsföring är sådant som kan stärka konkurrenskraften hos företagen. Inför en industriell uppbyggnad av i samband med fynd av olja och gas utanför kan förhållandena radikalt förändras på arbetsmarknaden. Detta kan utgöra en mycket god grund för svenska företag i fråga om legotillverkning. För ett ökat industriellt samarbete och för att motverka den höga arbetslösheten på vore det önskvärt med en gemensam arbetsmarknad inom området. För att detta skall vara möjligt krävs en översyn av skattereglerna, av reglerna inom arbetsmarknads- och socialpolitikens områden. Åtgärderna bör inriktas mot mer enhetliga regler i resp. land och därmed göra det möjligt att få en ökad rörlighet av arbetskraften inom . En mer gemensam forskning om möjligheter är en annan viktig hörnsten för en positiv utveckling inom kalotten. Förutsättningarna för en mer gemensam forskning bör stimuleras av resp. länder. Gemensamma forskningsprojekt vid kalottens universitet och högskolor bör t. ex. syssla med att ge uppslag till ny industriell tillverkning och hur vi skall vårda fysiska, sociala och kulturella miljövården. Ett exempel är att nordnorska ingenjörer kommer att utbildas vid tekniska högskolan i med sikte på oljeverksamheten. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi* 1. att hos regeringen hemställer om att initiativ tas för att begränsa den typ av handelshinder som anförs i motionen, 2. att hos regeringen hemställer om att initiativ tas till en samnordisk utredning av förutsättningarna för industriellt samarbete i vid mening på . *Se även motionerna 1982/83:1663-1665. () () () () () ()