ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G602651 · 1983-01-20 00:00:00 — Motion 1982/83:651 Statens provningsanstalts uppdrag och prissättning En hel del produkter måste testas av något av statens planverk godkänt företag. Man kan välja mellan privata företag och statens provningsanstalt. Testerna utförs under exakt samma förutsättningar, och resultaten vidarebefordras till planverket. Det märkliga är att om man anlitar ett privat företag som godkänts av planverket måste ändå statens provningsanstalt göra en test. Om man anlitar ett privat företag som gör sina testningar enligt angivna regler, varför måste då en dyrbar test också utföras av provningsanstalten? Som exempel kan nämnas brandklassning av tapeter. En testning enligt planverkets krav kan för t. ex. fem produkter utförd av privata företag dra en kostnad på . under det att två produkter debiterar ca . Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om en översyn av statens provningsanstalts debiteringar och uppdrag i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · G602653 · 1983-01-19 00:00:00 — Täckandet av kostnader för mineralletning i Höstriksdagen 1982 beslöt om utökad prospektering och projektering i syfte att öka livslängden hos befintliga gruvor och mineralföretag men också för att kartlägga och planera för nya mineralförekomsters utnyttjande. För detta arbete har anslagits 300 milj. kr. för en femårsperiod. I budgetpropositionen anges att en utökad sulfidmalmsbrytning för vissa basmetaller kan vara möjlig liksom för legeringsmetaller, ädelmetaller och inte minst industrimineral. I budgetpropositionen påpekas likaledes att ett bättre utnyttjande av egna råvaruresurser från industri-, handels-, regional- och arbetsmarknadspolitiska synpunkter är angeläget. Det finns all anledning att instämma i detta, inte minst är de regional- och sysselsättningspolitiska aspekterna viktiga i sammanhanget. Ur denna synpunkt framstår det som obefogat att utnyttjandet av detta särskilda anslag för prospektering och projektering begränsas till, enligt budgetpropositionen, liksom och delar av , framför allt Bergslagen. Det arbete som i samarbete med utvecklingsfonden och Norrlandsfonden bedrivit för mineralletning i visar att även i detta län är utsikterna goda för fyndigheter av intressanta mineraler. Det är därför angeläget att även inkluderas i det område för vilket det särskilda anslaget om 300 milj. kr. skall disponeras för utökad prospektering och projektering på mineralområdet. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer jag att vid behandlingen av budgetproposition 1982/83:100, bilaga 14, punkt D, uttalar att det särskilda anslaget för utökad prospektering och projektering av mineralfyndigheter också skall användas för att täcka kostnader i samband med projekt i . . ÅSLING (c)
mot · G602655 · 1983-01-20 00:00:00 — Minimikunskaper i svenska för invandrare som söker svenskt medborgarskap I pressen har redovisats exempel på hur invandrare som blivit svenska medborgare fortfarande inte har sådana kunskaper i svenska språket att de kan förstå eller göra sig förstådda utan tolkhjälp. I ett speciellt uppmärksammat fall anser t. ex. en invandrare med svenskt medborgarskap att han på grund av bristande språkkunskaper ej kan fullgöra lagstadgad värnpliktstj änstgöring. Invandrare erbjuds omfattande hjälp för att de skall kunna inhämta nödvändiga kunskaper i svenska. För att erhålla svenskt medborgarskap ställs emellertid inte krav på att man skall redovisa tillräckliga kunskaper i språket. Att den enskilde invandraren vill vidmakthålla det egna språket och kulturen är i sig föreståeligt och kan också vara av värde för vårt samhälle. Det bör emellertid kunna ställas krav på att svenska medborgare skall kunna förstå och göra sig förstådda på svenska språket. Detta bör vara huvudregeln. Om särskilda skäl föreligger bör dispens kunna meddelas. På vilket sätt kunskaperna skall redovisas och regler för dispens bör fastställas av vederbörande myndighet. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om krav på minimikunskaper i svenska för invandrare som önskar svenskt medborgarskap. () ()
mot · G602656 · 1983-01-20 00:00:00 — Motion 1982/83:656 Förbud mot s. k. organisationsklausuler Lagen om förenings- och förhandlingsrätt ersattes genom riksdagsbeslut av lagen om medbestämmande. I 7-9 §§ i denna lag regleras den positiva föreningsrätten, dvs. rätten att tillhöra en facklig organisation, att utnyttja medlemskapet och att verka för organisationen. Rätten att stå utanför organisation, dvs. den negativa föreningsrätten, är däremot inte skyddad i lagen. Arbetssökande har exempelvis inte lagligt skydd mot en arbetsgivare som vägrar att anställa dem därför att de är oorganiserade eller fel organiserade. Överenskommelse kan träffas i kollektivavtal som syftar till att arbetsgivare skall ge den avtalsslutande organisationens medlemmar företräde till arbete (s. k. organisationsklausul). Organisationsklausulernas främsta syfte är att hindra arbetsgivare från att gå förbi fackföreningsmedlemmar och att välja arbetskraft som är oorganiserad. Arbetsgivaren förbinder sig i avtalet att avvisa arbetssökande som inte tillhör den avtalsslutande arbetstagarorganisationen. Utan tvivel medför detta ett starkt tryck på en enskild sökande att övergå till eller söka sig till den arbetstagarorganisation som är gynnad genom organisationsklausul. redovisade 1975 i sitt betänkande att det är en minoritet av arbetstagare på arbetsmarknaden som omfattas av kollektivavtal med organisationsklausul. Oavsett hur få människor som drabbas av organisationsklausuler är det av principiellt intresse att markera varje enskild individs valfrihet att avgöra vilken facklig organisation denne vill tillhöra eller om hon/han helt vill avstå från medlemskap. Detta tillhör de grundläggande rättigheterna. Denna rättighet urholkas genom organisationsklausulen, som faktiskt utgör påtryckning på människor att tillhöra ett visst fack för att inte deras sysselsättningsmöjligheter skall begränsas. Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar sig för att organisationsklausuler i fackliga avtal ej bör förekomma då de i praktiken inskränker föreningsfriheten och individens fri- och rättigheter. minab/gotab 1983 73435
mot · G602657 · 1983-01-19 00:00:00 — 1982/83 657-662 I konkurrensen om transportarbete har järnvägen möjlighet att hävda sig främst när det gäller tunga och mycket skrymmande material. fick länsstyrelserna i och län regeringens uppdrag att avge yttrande beträffande det framtida utnyttjandet av järnvägslinjen för godstrafik. De båda länsstyrelserna har i samarbete med berörda kommuner samt de två största företagen i det aktuella området utrett möjligheterna att lönsamt och varaktigt utnyttja järnvägen. Utredningen visar, att banan som är smalspårig och trafikeras 3 gånger/vecka är i sådant skick, att kostnaderna för en nödvändig upprustning inte skiljer sig från kostnaderna för en samtidig breddning till normalspår med så stora belopp att besparingen skulle kompensera för de olägenheter smalspåret innebär. Underlag för tillräckliga transportvolymer finns endast om ett stickspår läggs till från . Det potentiella transportbehovet uppgår då till 8 000 vagnslaster/år, främst trä och papper, därtill eventuellt även torv. Kostnadsberäkningar har gjorts för upprustning till industrispårstandard 20 tons axeltryck och max. Utredningen har visat att planerna är realistiska förutsatt att de berörda företagen inledningsvis lämnar vissa garantier för att befraktning kommer att ske och att regionaloch sysselsättningspolitiska effekter vägs in. Med anledning av det anförda hemställer vi att hos regeringen begär att arbetsmarknadspolitiska åtgärder vid lämpligt tillfälle insätts på sådant sätt att SJ kan få erforderligt stöd för upprustning/utbyggnad till normalspårig industrispårstandard av järnvägen /. () ()
mot · G602661 · 1983-01-19 00:00:00 — m. fl. Företrädesrätten till ny anställning I lagen om anställningsskydd (LAS) 25 § behandlas frågan om företrädesrätt till ny anställning. Enligt förarbetena sägs att företrädesrätt till ny anställning i första hand tillkommer sådan arbetstagare som blivit uppsagd på grund av arbetsbrist. Det sägs också i förarbetena att vid sidan av arbetstagare som har blivit uppsagd på grund av arbetsbrist tillkommer företrädesrätt till ny anställning även för arbetare som har anställts , viss säsong eller visst arbete och som inte har fått fortsatt anställning. Vid ett flertal tillfällen förekommer numera uppsägningar där entreprenör övertar de uppsagdas arbetsuppgifter. Arbetsgivaren faller då tillbaka på en AD-dom från nr 54 och hävdar att inget samband föreligger mellan återanställningsrätten enligt LAS och anlitande av entreprenörverksamhet, även om entreprenaden omfattar samma verksamhetsområde som de uppsagda verkat inom. AD-domen hänvisar till proposition 1973:129, där det sägs: Givetvis står det arbetsgivaren fritt att underlåta att träffa avtal eller lämna erbjudande om ny anställning före ettårsperiodens utgång, även om det skulle uppstå behov av ny arbetskraft . I så fall föreligger det inte någon företrädesrätt för de tidigare anställda arbetarna. Lagen har varit i kraft , och tydligen försöker en del arbetsgivare att kringgå lagen genom att falla tillbaka på vissa skrivningar i förarbetena i lagen, som borde överses. En översyn av lagen bör bl. a. omfatta arbetsgivarens möjligheter att säga upp anställda och genom entreprenadverksamhet få samma arbete utfört. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att beslutar att hos regeringen hemställa om översyn av lagen om anställningsskydd på sätt som i motionen anförts när det gäller 25 § vad beträffar företrädesrätt till ny anställning. () () () BO () ()
mot · G602663 · 1983-01-20 00:00:00 — 1982/83 663-672 Tillvaratagande av flyktingars utbildning och yrkeserfarenhet Bland de flyktingar som får en i finns det många med god utbildning och lång yrkeserfarenhet. Endast undantagsvis får de möjlighet att utöva sitt yrke här. För utländsk medicinalpersonal finns det anpassad svenskundervisning och möjlighet att genom kompletterande studier erhålla svensk behörighet, och för vissa lärarkategorier finns det en konvention om gemensam nordisk arbetsmarknad. De flesta flyktingar hänvisas emellertid till arbetsmarknadsutbildning. Det innebär slöseri med mänskliga och ekonomiska resurser att inte ta till vara flyktingarnas tidigare utbildning. Det ligger nära till hands att låta medicinalpersonalens kompletteringsutbildning utgöra mönster också för veterinärer och apotekare, likaså att inventera och föreslå komplettering av lärarutbildning också från andra länder än de nordiska. Tekniska utbildningar har internationell räckvidd och borde kunna anpassas till den svenska arbetsmarknadens krav. Ett särskilt behov finns det av tvåspråkiga psykologer för flykting- och invandrargrupperna - ändå har frågan om utländska psykologers legitimation och behörighet fördröjts av på ett oacceptabelt sätt. Vissa institutioner vid universitet och skolor borde åläggas ansvar för bedömningen av utländska examina och betyg, så att kompletterande utbildning kunde skräddarsys för frekventa yrken. Den omfördelning av resurser som detta skulle förutsätta, kan tillföra landet kunskaper utöver dem som våra egna utbildningsvägar förmedlar och ge värdefulla inblickar i andra länders utbildningssystem. Det finns tyvärr i en utbredd likgiltighet för andra länders lärdom och kunnande. Det är också mycket viktigt att ställa praktikplatser till förfogande för flyktingar med yrkesutbildning, så att de har möjlighet att visa vad de kan. Det är naturligtvis också viktigt att erbjuda adekvat och effektiv utbildning i svenska, yrkesinriktad sorn för medicinalpersonalen, eller t. ex. av i för högutbildade. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om åtgärder i syfte att tillvarata flyktingars utbildning och yrkeserfarenhet. () () 1 1982/83.
mot · G602665 · 1983-01-19 00:00:00 — m. fl. Handikappades rätt till arbete Den tidigare skyddade verksamheten, som är organiserad i den s. k. Samhällsföretagsgruppen, är en arbetsmarknadspolitisk åtgärd som har till syfte att värna om arbetshandikappades rätt till avlönat arbete. Begreppet skyddat arbete skall förstås så, att de anställda är skyddade från konkurrens från personer utan arbetshinder när det gäller att erhålla och behålla ett arbete. Det innebär också att arbetsplatserna i görligaste mån skall vara anpassade till de arbetshandikappades förutsättningar. En anställning i någon av Samhällsföretagsgruppens verkstäder syftar till att ge den arbetshandikappade möjlighet till personlig utveckling och också hjälp till en övergång till en reguljär arbetsmarknad. Verksamheten har både sociala och ekonomiska mål, där de sociala målen är de primära. Ett arbete kan ha mycket stort värde för den enskilde och för hans möjligheter till ett aktivt samhällsliv, även om den faktiska arbetsförmågan är nedsatt. Verksamheten skall dessutom bedrivas affärsmässigt och utgöra en resurs inom det svenska näringslivet. Genom den ekonomiska situation som vårt land har f. n. blir kravet på ekonomisk bärighet allt större och det finns en rädsla för att den sociala målsättningen alltmer naggas i kanten. Det kan bl. a. ta sig uttryck i att effektivitetskravet på de anställda blir större, med resultat av allt längre sjukskrivningsperioder. Kanske finns också risk för att mindre handikappade arbetssökande - och därmed mer lönsamma - får företräde till de tillgängliga arbetsplatserna, med påföljd att de mest gravt handikappade får stå utanför. Denna utveckling, som går stick i stäv mot intentionerna för den skyddade verksamheten och dess utveckling, måste hejdas. Den sänkning av bidragsprocenten till samhällsföretag som den tidigare borgerliga regeringen genomförde är sett i detta perspektiv synnerligen olycklig. Det är därför tillfredsställande att den nuvarande regeringen som en av sina första åtgärder föranstaltade om ett särskilt medelstillskott för att därmed i någon mån möjliggöra att driva verksamheten enligt den ursprungliga målsättningen. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär en översyn av verksamheten vid olika verkstäder, varvid framför allt de sociala målen för de arbetshandikappade bör granskas. () () () BO FINNKVIST (s) () ()
mot · G602666 · 1983-01-20 00:00:00 — Ombyggnaden av mellan och mellan och är föremål för en etappvis ombyggnad genom framflyttning av ordinarie anslag och genom tilldelning av beredskapsanslag och anslag utanför ordinarie anslagsram. a. stöd till nedläggningsdrabbade varvsorter.) Första etappen mellan Landskrona-N. Möinge är färdigställd och en andra etapp mellan N. Möinge och är påbörjad, efter tilldelning av medel, . Ombyggnaden av väg 17 har länge varit aktuell och ger ett gott trafikekonomiskt utbyte med betydligt förkortade restider mellan Landskrona- och Eslövsregionerna och eliminerade barriäreffekter och miljöstörningar inom en rad orter på vägsträckan. Ombyggnaden av hela väg 17 finns med i flerårsplan, men har flyttats tillbaka på grund av minskade väganslag. Arbetsplaner för ombyggnaden föreligger. Det är emellertid av stor betydelse att ombyggnaden nu kan ske fortlöpande för att man skall kunna tillvarata de besparings- och rationaliseringseffekter som ombyggnaden innebär. Vägens regionalpolitiska betydelse har också alltmer accentuerats. Som en förbindelselänk mellan E 6 samt väg 23 och E 66 ger den , och bättre anknytning till dessa vägar och underlättar pendlingen mellan berörda orter. Nedläggningen av Öresundsvarvet i gör det också angeläget att förbättra pendlingsmöjligheterna från och till . Dessutom är vägbygget en angelägen sysselsättningsstimulans inom den berörda Landskrona-Eslövregionen. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen hemställer att i samverkan med ges i uppdrag att som beredskapsarbete fortlöpande fullfölja ombyggnaden av mellan .
mot · G602667 · 1983-01-20 00:00:00 — och att stå utanför facklig organisation Den föreningsrättslagstiftning vi har innebär rätt för den enskilde att ansluta sig till en fackförening. För den som av någon anledning inte vill tillhöra någon fackförening finns däremot inget lagligt skydd för detta. De flesta löntagare har under många årtionden insett värdet av ett gemensamt uppträdande genom de fackliga organisationerna när det gäller löner och problem på arbetsplatsen. Enstaka personer har dock inte gjort det och har mer eller mindre tvingats att ansluta sig fackligt. Detta är definitivt inte bra. har den fackliga verksamheten alltmer börjat urarta i och med att man börjat syssla i allt större utsträckning med den enskilde medlemmens privatliv. Kollektivanslutning av medlemmar till det socialdemokratiska partiet har förekommit många årtionden och det innebär ett helt obefogat ingrepp i den enskildes privatliv. har man t. ex. också börjat intressera sig för vad den enskilde medlemmen gör på sin fritid och även försökt få medlemmarna att kollektivt ta sina privata försäkringar i ett visst försäkringsbolag. Varje sådant ingrepp i den personliga friheten skapar nya grupper som är missnöjda med fackets agerande och som börjar fråga sig om man skall bli styrd av facket alla dygnets . Men det är inte lätt för dessa missnöjda att gå ur facket. Det är alltmer uppenbart att den positiva föreningsrätten, dvs. rätten att tillhöra en facklig organisation, måste kompletteras med en negativ föreningsrätt, dvs. rätt att stå utanför fackliga organisationer. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om införande av negativ föreningsrätt. () ()
mot · G602669 · 1983-01-20 00:00:00 — m. fl. De garanterade räntorna för de allmännyttiga bostadsföretagen Vpk har tidigare, senast i motion 1982/83:127 till regeringens proposition 1982/83:50 bil. 5 (), föreslagit att någon extra upptrappning av de garanterade räntorna inte skall göras för de allmännyttiga bostadsföretagen. Motiven för detta är - som också i tidigare sammanhang framförts från vpk a. att ett sådant beslut om undantag från extra upptrappning skulle innebära betydande kostnadssänkningar och lägre hyror för stora delar av dessa företags lägenhetsbestånd. Från såväl fördelningspolitiska som bostadspolitiska utgångspunkter är det också angeläget att på olika sätt ge ett ökat stöd till de allmännyttiga bostadsföretagen. Vpk:s förslag i denna motion ligger i linje med grundtanken om ett riktat statligt stöd till de allmännyttiga bostadsföretagen. Avsikten är att dels sänka boendekostnaderna för alla hyresgäster - eftersom bruksvärdesbestämmelserna i hyreslagen då ger lägre hyror även för boende hos privata hyresvärdar - och dels att hindra privata husägare att göra ökade vinster på hyresgästernas bekostnad. Den , av en borgerlig riksdagsmajoritet beslutade försämringen av räntestödet, föranledde kritik och andra förslag även från socialdemokraterna, men i regeringsställning har man inte följt upp detta. Vpk har i motion 1982/83:184 lagt förslag som syftar till att förhindra hyreshöjningar för alla hyresbostäder . Ett genomförande av förslaget om att undanta allmännyttans hyresbostäder från extra upptrappning av de garanterade räntorna skulle verksamt bidra till att underlätta kommande hyresförhandligar och förhindra nya hyreshöjningar. Vi ser ett sådant beslut som en av de temporära åtgärder som måste genomföras i avvaktan på de förslag som den särskilda för översyn av bostadspolitiken kan komma med. Utan ytterligare stöd till de allmännyttiga bostadsföretagen, kan man redan nu säga att kommande hyreshöjningskrav kommer att bli av en sådan storleksordning, att hundratusentals hyresgäster inte kommer att klara dem, med de konsekvenser detta får i form av en fortsatt försämring av bostadspolitiken. Med hänvisning till vad som anförts föreslås att med ändring av tidigare beslut (CU 1981/82:26) beslutar att någon extra upptrappning av de garanterade räntorna inte skall göras för de allmännyttiga bostadsföretagen. (vpk) INGA (vpk)
mot · G602671 · 1983-01-19 00:00:00 — m. fl. Kärnkraften skall vara helt avvecklad . Det innebär att elströmmen i första hand kommer att användas för ändamål där elströmmens mycket höga energikvalitet kommer till sin rätt. Några faktorer som kommer att påverka den framtida elanvändningen o Bränsleeffektivitet/verkningsgrad. I ett värmekraftverk är verkningsgraden och i ett kraftvärmeverk . Värmepumpar kan däremot producera mera värmeenergi än tillförd bränsleenergi. Alltså en mycket hög bränsleeffektivitet. Elström som producerats i värmekraftverk blir därmed alltför dyr för att användas för direkt uppvärmning. Endast överskottsel kommer att kunna konkurrera på värmemarknaden. o Effektivare elanvändning. Exempel på detta är effektiv varvtalsreglering och energisnåla lysrörslampor, samt allt effektivare industriprocesser. o Medveten hushållning med energikvalitet kommer att bli allt lönsammare. Tillsammans kommer dessa faktorer att begränsa behovet av elström, utan att negativt påverka vår välfärd eller industrins effektivitet och konkurrenskraft. En total elströmsförbrukning på ca är troligen en realistisk bedömning. Detta kommer att innebära att vattenkraften åter kommer att bli basen för vår elproduktion och inte som den börjar bli och kommer att vara , en regulator för den trögrörliga kärnkraften. Denna utveckling ger nya och mycket intressanta aspekter på den framtida möjligheten att åstadkomma natur- och miljövänlig vattenkraftsutbyggnad. Det är regleringen av vattendragen som innebär de stora naturingreppen och negativt påverkar miljön. Med ca väl reglerad vattenkraft som bas i ett elsystem som förbrukar ca totalt är det inga svårigheter att utnyttja betydande mängder mycket litet reglerad vattenkraft (strömkraftverk) och vindkraft. Detta skulle innebära att ungefär dagens möjliga produktioin av kraftvärme och mottryckskraft skulle täcka kvarvarande behov upp till ca . Kraftvärmen skulle i första hand täcka den högre belastningen . kan det tyckas att det är och att det finns en kommitté tillsatt för att utreda vattenkraftens utbyggnad. Kommittén har dock inte direktiv som beaktar de här framförda synpunkterna och kan alltså inte arbeta enligt ovan redovisade riktlinjer. En natur- och miljömässigt riktig vattenkraftsutbyggnad kräver en mycket omsorgsfull och tidsödande planering. Det måste också finnas god tid för en demokratisk debatt i denna mycket viktiga fråga. Vi behöver också framtidsriktiga investeringar som kan ge sysselsättning och skapa en fortsatt god bas för vår omfattande export av material och kunnande inom vattenkraftsområdet. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar hemställa att regeringen ger kommittén som skall utreda vattenkraftsutbyggnaden direktiv att beakta vad som anförts i denna motion. () ()