mot · G6021634 · 1983-01-25 00:00:00 — Motion 1982/83:1634 Nils-OIof m. fl. Åtgärder för att utveckla till ett turistcentrum De regionalpolitiska problemen i har tidigare belysts i skilda sammanhang, bl. a. i återkommande länsmotioner. Turismen är den näringsgren som från sysselsättningssynpunkt är mest expansiv i länet med initiativ till satsningar för många . Även om det marknadsmässiga utrymmet för alla dessa initiativ kan vara begränsat, kvarstår dock möjligheterna till en betydande sysselsättningstillväxt inom sektorn. är också den mest utbyggda turistregionen i landet, särskilt vad beträffar den anläggningsbaserade och mer kapitalintensiva turismen. En viktig förklaring till att utvecklats tidigare och snabbare än andra områden är att fjällområdet ger naturligt underlag för två säsonger och därmed en beläggningsgrad som motiverar utbyggnaden av kapital- och sysselsättningsintensiva anläggningar. Av landets kommersiella turistnäring är (hotell och semesterbyar) och av fjällturistanläggningar lokaliserade till . Inte i något annat område i landet har turismen så stor betydelse som i J ämtland-Här jedalen. Den direkta sysselsättningen vid hotell och stugbyar motsvarar drygt 1 000 helårsarbeten. Turistnäringen ger f. n. totalt lika stor sysselsättning som vartera jordbruket och skogsbruket. Av särskild betydelse är att de bästa utvecklingsmöjligheterna för turism finns i utpräglade glesbygdsområden, dvs. i sådana områden som i praktiken saknar alternativa sysselsättningsmöjligheter. Det är en enig uppfattning i länet att turismen utvecklats till en basnäring och att den utgör ett av de mest verkningsfulla regionalpolitiska medlen. I detta sammanhang bör erinras om de positiva effekterna som turistnäringen medför för den lokala servicen. Dessa effekter är tack vara näringens struktur långt mer omfattande än vid t. ex. konventionella industrilokaliseringar. Kommuner, länsorgan m. fl. har också avsatt betydande resurser - ekonomiskt och personellt - för att förbättra turistnäringens utvecklingsförutsättningar och för att få turistnäringen accepterad som en fullvärdig näring. Det är en genomgående ambition att inte bara få till stånd en ändamålsenlig utveckling på turistorterna i form av anläggningar utan också att etablera för näringen nödvändiga gemensamma service- och utvecklingsfunktioner, dvs. att utnyttja hela skalan av turismens direkta och indirekta effekter för en förbättrad sysselsättningssituation. Mot denna bakgrund är en viktig utgångspunkt att turistnäringen i alla avseenden också i den centrala hanteringen jämställs med andra basnäringar - i vad gäller politiskt engagemang, samhällsstöd, stöd till sektorsorganen och utvecklingsinstitutionerna m. m. För läns framtid är detta en fråga av avgörande betydelse mot bakgrund av den roll som turismen har och i än högre grad kommer att få för den framtida sysselsättningsutvecklingen. har utvecklats mot ett turistadministrativt centrum har tagit på sig betydande kostnader för uppbyggnaden av för turistnäringen gemensamma service- och utvecklingsfunktioner. har alltmer utvecklats mot ett turistadministrativt centrum. De regionala funktionerna för turismen har i många avseenden varit föregångare inom svensk turism och har fått tjäna som modell för utvecklingen i andra delar av landet. har även mellanregionala turismfunktioner etablerats i . , som är ett regionalt boknings- och försäljningsorgan samägt av turismnäring och samhälle, har varit och är föregångare inom branschen. Företaget har erfarenhet då det gäller att etablera former för samverkan mellan de enskilda turismföretagarna, i produktutvecklingsfrågor, i produktion av paketarrangemang och chartertransporter, i distributionsfrågor m. m. har företaget ett eget utvecklat databokningssystem. välutvecklade bokningsorganisation har fått tjäna som modell vid uppbyggnaden av motsvarande verksamheter i övriga delar av landet. F. n. förs diskussioner mellan bokningsorganisationerna i de fyra nordlänen om möjligheterna att nyttja kunnande vad avser bl. a. bokningsadministration och samordnad marknadsföring för hela Norrlandsturismen. Även länsmyndigheterna har aktivt engagerat sig i turistnäringens utveckling och byggt upp god kompetens. har presenterat en mycket omfattande turismutredning. Inom utvecklingsfonden bedrivs försöksverksamhet med rådgivning till turismföretagen. Inte minst genom engagemang i och andra omfattande utbyggnadsprojekt har länsorgan och konsultföretag byggt upp god kompetens. Statliga utredningar m. m. har i betydande omfattning nyttjat organ i för olika delutredningar. Vid högskolan i finns en tvåårig turismutbildning. Här utbildas administratörer och planerare för turistbranschen. För att öka kvaliteten på utbildningen finns det ambitioner på att göra denna treårig. I anslutning till utbildningen har betydande forsknings- och utvecklingsarbeten för turistbranschen påbörjats. Med särskilda medel utvecklas olika kurser för vidareutbildning av personal på olika nivåer inom turistnäringen. I anslutning till högskolan har ett utvecklingscentrum för Norrlandsturismen byggts upp. Verksamheten, som drivs i stiftelseform, finansieras till väsentlig del av Norrlandsfonden. Enligt överenskommelse mellan stiftarna - högskolan, Norrlandsfonden och - skall verksamheten bedrivs . har redan en betydande kompetens byggts upp vad avser främst praktiskt inriktat utvecklingsarbete inom turistbranschen. Arbetet har skett i nära samverkan med högskolan. Som framgår har i byggts upp en bred och god kompetens i många utvecklings- och servicefunktioner inom turistnäringen. Därmed har skapats gynnsamma förutsättningar för att vidareutveckla befintliga funktioner och för att i etablera ytterligare funktioner. Nya funktioner kan få ett utomordentligt gott stöd från de befintliga verksamheterna och omvänt kan stora fördelar vinnas för etablerade verksamheter. Det är alltså möjligt att här bygga upp ett fungerande turistadministrativt centrum i landet. Vi vill i detta sammanhang erinra om att vi riksdagsledamöter i tidigare motionerat om att bl. a. turistråd, fjällsäkerhetsrådet och det planerade centrala databokningssystemet bör lokaliseras till , och om att över huvud taget bör överväga en lokalisering av tillkommande service- och administrativa funktioner inom turismen till . I dessa sammanhang har de angelägna regionalpolitiska motiven utvecklats samt påtalats att verksamheter med anknytning till turismen är de som är mest lämpade att lokalisera till . Ett tungt vägande motiv är att tidigare i mycket begränsad omfattning fått ta del av utlokalisering av statlig verksamhet. I ett flertal motioner, länsprogram m. m. har de regionalpolitiska motiven för och behoven av att i de nordliga länen etablera olika statliga eller enskilda verksamheter på tjänste- och servicesidan påtalats och utvecklats. Behoven av etableringar i inlandet är särskilt angelägna. De regionalpolitiska motiven för lokaliseringar till får mot bakgrund av detta bedömas som starka. Den positiva miljö för utvecklings- och administrativa funktioner på turismområdet som etablerats i och som successivt vidareutvecklas talar enligt vår uppfattning för att flera turistadministrativa funktioner förläggs dit. Ett exempel är decentralisering av hela eller vissa funktioner inom dess verksamhetsområde. Utvecklingsenhetens verksamhet ligger t. ex. mycket nära den verksamhet som byggs upp inom ramen för Stiftelsen i . Även beträffande planerna att bygga upp konsultverksamhet i vad avser utveckling, planering, samhällsekonomiska analyser m. m. i form av avgiftsbelagd uppdragsverksamhet är ambitionerna i stort sett överensstämmande. Uppenbara fördelar torde kunna utvinnas via en direkt samordning av Stiftelsens och verksamheter, lämpligen genom en lokalise ring till av skäl som tidigare angetts. Vi ser inte heller några påtagliga hinder eller svårigheter för en lokalisering av hela verksamhet till . Fördelar kan uppnås genom en nära geografisk koppling till högskoleutbildningen, till olika utvecklingsfunktioner och till den allmänna turistkompetens som utvecklats i . Vid en lokalisering till skall beaktas möjligheterna att i anslutning till verksamhet bygga upp serviceföretag av nationell karaktär inom turistsektorn. Vi återkommer därför till våra tidigare motionskrav om att mot bakgrund av det anförda uttalar sig för att turistråd, eller vissa funktioner ur det, förläggs till . Forskning, utveckling, utbildning m. m. har vi blivit alltmer medvetna om betydelsen av offensiva satsningar på forskning och utveckling. Investeringar på dessa områden är en förutsättning för att vårt lands näringsliv skall kunna hävda sig i en allt hårdare internationell konkurrens och därmed också för våra möjligheter att upprätthålla och utveckla vår välfärd. Forsknings- och utvecklingsresurserna är fortfarande hårt koncentrerade till de traditionella basnäringarna. års kostnads- och valutautveckling har dock väsentligt förbättrat servicenäringarnas internationalla konkurrenskraft. I kombination med de goda naturgivna förutsättningarna bör turismen mot denna bakgrund ha utomordentliga möjligheter att utvecklas till en betydande exportnäring. Förhållandevis små resurser avsätts f. n. för forskning och utveckling inom turism- och rekreationssektorn. I det internationella perspektivet är på turismområdet att betrakta som ett u-land. Den mycket begränsade forsknings- och utvecklingsverksamheten är utspridd på ett stort antal organisationer och forskningsinstitutioner som sinsemellen är dåligt samordnade. Rekreationsberedningen har kartlagt pågående projekt på forsknings- och utvecklingsområdet samt upprättat ett program för de uppgifter som är angelägna att få utförda . Vi delar de intentioner som kommer till uttryck i detta program och finner det angeläget att resurser kan avsättas för genomförandet. Vi har tidigare berört den tvååriga högskoleutbildningen i . a. för att öka kvaliteten på utbildningen har i direkt anslutning till den ett betydande forsknings- och utvecklingsarbete påbörjats. Det är en ambition att väsentligt fördjupa och utveckla detta arbete. Vi föreslår mot denna bakgrund att ökade resurser ställs till turism- och rekreationssektorns förfogande för forskning och utveckling samt att väsentliga delar av detta arbete kan samordnas genom och utföras av högskolan i och Stiftelsen . etablera mera permanenta former för dessa verksamheter och institutioner bör komma till stånd. De forsknings- och utvecklingsfunktioner som vidareutvecklas och byggs upp i anslutning till högskolan i och Stiftelsen bör ge förutsättningar för att bygga upp ett nationellt centrum för denna typ av verksamhet. Med tanke på att en stor del av den näringsinriktade Sverigeturismen är lokaliserad till de fyra nordliga länen och med tanke på den mycket stora regionalpolitiska betydelse som turismen har i dessa områden bör behovet av forsknings- och utvecklingsresurser som kan tjäna utvecklingen i de norra delarna av landet ges särskild prioritet. Behovet av utbildning inom turistbranschen är dokumenterat. a. är det nödvändigt att det kunnande som byggs upp genom forskning och utvecklingsverksamhet successivt kan föras ut till branschen. Det är därför angeläget att stöd ges som syftar till att öka kvaliteten i nuvarande utbildning. Likaså är stöd för att utveckla kurser m. m. för vidareutbildning av personal inom turistbranschen angeläget. Genom statens insatser i har det nu skapats förutsättningar för en bred turismutbyggnad i västra . Statens insatser på ca 135 milj. kr. för uppbyggnad av kabinbana och liftar samt ett va-system i Äredalen avpassat för turismens behov har dragit med sig privata investeringar i hotell och stugbyar på ca 200 milj. kr. Det har medfört ett konkret sysselsättningstillskott i Åre och på inemot 100 personer. För kommun har befolkningsutvecklingen vänt från en förväntad minskning till en ökning. I jämförelse med befolkningsprognosen med en beräknad minskning har i stället inträffat en ökning av invånarantalet så att skillnaden f. n. uppgår till ca 2 000 personer. Detta är ett ur regionalpolitisk synpunkt synnerligen glädjande resultat, i ett län där annars glesbygdskommunerna stadigt minskar sin befolkning. På grund av svag lönsamhet och tveksamma marknadsutsikter har bl. a. investeringarna i turism avstannat i hela landet liksom i västra . I Åre finns emellertid planer på att söka värdskap för såväl alpina som . Inför dessa evenemang har en investeringsplan utarbetats för alpina anläggningar på ca 45 milj. kr. Dessa investeringar förväntas inte ge någon nämnvärd företagsekonomisk avkastning . För att hålla högst skattebelastade kommun skadeslös bör dessa investeringar därför helt finansieras med statliga bidrag. Efter avdrag för lokala och regionala insatser på turism beräknas det statliga insatsbehovet uppgå till ca 38 milj. kr. (penningvärde ). För dessa investeringar bör en särskild statlig finansiering ordnas i samarbete mellan jordbruks-, arbetsmarknads- och industridepartementen enligt den metod som användes vid finansieringen av nya högfjällsstationer för Helags och . En statlig insats för att göra Åre till en fullständig alpin riksanläggning med främst beredskapsmedel är motiverad bl. a. därför att det skulle: - ge ett välutvecklat alpint centrum som kan härbärgera VM- och OS-tävlingar , - stabilisera turistnäringens framtid i , - indirekt frigöra privata investeringar inom turistnäringen på ca 300 milj. kr. med en långsiktig sysselsättningseffekt på närmare 200 arbetstillfällen. Med hänvisning till vad som anförts hemställs* 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande behovet av utvecklingsinsatser på turismområdet i , 2. att uttalar sig för att turistråd omlokaliseras från till , 3. att ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av samlade insatser för att möjliggöra alpina VMoch OS-tävlingar i Åre kommun. () () * Se även motion 1983/83:1635.